# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Agroperlito įtaka šiltnamyje auginamų paprikų produktyvumui

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Tyrimai vykdyti 2019 m. sausio – balandžio mėn. VDU Žemės ūkio akademijos Atviros prieigos žemės ir miškų jungtinio tyrimų centro šiltnamyje.
Tyrimų objektas – vienametė paprika (Capsicum annum L.), auginama šiltnamio sąlygomis.
Tyrimų tikslas – nustatyti agroperlito įtaką šiltnamyje auginamų paprikų produktyvumui.
   Tyrimų uždaviniai:
1.	Nustatyti agroperlito įtaką paprikų biometriniams ir fotosintetiniams rodikliams;
2.	Nustatyti agroperlito įtaką paprika derlingumui.
Tyrimo metodai. Paprikos ‘Rubika’ augintos šiltnamyje, vegetaciniuose induose su skirtingomis mitybinėmis terpėmis: kompostine žeme, skirtingo santykio (3:1; 1:1, 1:3) kompostinės žemės ir agroperlito mišiniais, kokoso plaušu bei mineraline vata. Paprikų aukštis matuotas liniuote nuo terpės paviršiaus iki aukščiausios jų vietos, o skersmuo – plačiausioje vietoje. Paprikų antžeminės dalies ir šaknų masė nustatyta laboratorijoje svėrimo ir džiovinimo metodu. Chlorofilo indeksas paprikų lapuose buvo nustatytas matuokliu „CCM – 200 plus“. Paprikų asimiliacinis lapų plotas matuotas matuokliu „WinDias 3“. Paprikų brandos tarpsniu suskaičiuoti kiekvieno augalo vaisiai ir jie pasverti. Tyrimų duomenų statistinė analizė atlikta naudojantis kompiuterine programa STATISTICA 10, o skirtumų tarp variantų vidurkių esmingumas įvertintas naudojant Fišerio kriterijų ir LSD testą.
Darbo rezultatai. Didžiausias paprikų aukštis ir antžeminė masė nustatyta jas auginant kompostinės žemės ir agroperlito mišinyje 1:3, o šaknų masė – kokoso plauše. Mineralinėje vatoje augusių paprikų skersmuo (nuo 1,3 iki 1,4 karto), antžeminė (nuo 1,5 iki 2,3) ir šaknų masė (nuo 3,1 iki 5,0 karto) nustatyta esmingai mažesnė negu augusių kitose mitybinėse terpėse. Mineralinėje vatoje augusių paprikų asimiliacinis lapų plotas (nuo 2,0 iki 2,8 karto) nustatytas esmingai mažesnis, o chlorofilo indeksas lapuose (nuo 1,7 iki 2,2 karto) esmingai didesnis, negu augusių kitose mitybinėse terpėse. Didžiausias paprikų skaičius augale nustatytas jas auginant kompostinės žemės ir agroperlito mišinyje 1:1, o jų masė – kokoso plauše. Mineralinėje vatoje augusių paprikų vaisių skaičius augale (nuo 3,8 iki 5,0 karto) ir jų masė (nuo 5,2 iki 10,9 karto) nustatyta esmingai mažesnė, negu augusių kitose mitybinėse terpėse.
Reikšminiai žodžiai: paprikos, agroperlitas, produktyvumas.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The research was carried out in January – April of Vytautas Magnus University Academy of Agriculture Open Access Land and Forest Joint Research Center greenhouse in 2019.
Research object – Capsicum annum L. grown in a greenhouse.
The aim of our study was to determine the influence of agroperlite on the productivity of sweet peppers grown in a greenhouse. 
Research tasks: 1. To determine the influence of agroperlite on biometric and photosynthetic parameters of sweet peppers; 2. To determine the influence of agroperlite on sweet peppers yield.
Materials and methods. Sweet peppers ‘Rubika’ are grown in a greenhouse, in vegetative containers with different nutrient media: compost soil, different proportions (3: 1; 1: 1, 1: 3) of compost soil and agroperlite mixtures, coconut fiber and mineral wool. The height of sweet peppers was measured with a ruler from the surface of the medium to the highest point and the diameter at the widest point. The aboveground and root mass of sweet peppers was determined in the laboratory by weighing and drying. The chlorophyll index in sweet peppers leaves was determined with a “CCM-200 plus” meter. The assimilation leaf area of sweet peppers was measured with a “WinDias 3” meter. At the maturity stage of the sweet peppers, the fruits of each plant were counted and weighed. Statistical analysis of the study data was performed using the computer program STATISTICA 10 and the significant differences between the variants was assessed using Fisher's criterion and LSD test.
Results. The maximum height and aboveground mass of sweet peppers were determined by growing them in a 1:3 mixture of compost soil and agroperlite, and the root mass was grown in coconut fiber. The diameter (from 1.3 to 1.4 times), aboveground (from 1.5 to 2.3) and root mass (from 3.1 to 5.0 times) of peppers grown in mineral wool were found to be significantly smaller than those grown in other nutrient media. The assimilation leaf area (2.0 to 2.8 times) of weet peppers grown in mineral wool was found to be significantly lower, and the chlorophyll index in leaves (1.7 to 2.2 times) was significantly higher than that of those grown in other nutrient media. The highest number of sweet peppers in the plant was determined by growing them in a 1:1 mixture of compost soil and agroperlite, and their weight – in coconut fiber. The number of sweet peppers grown in mineral wool in the plant (from 3.8 to 5.0 times) and their weight (from 5.2 to 10.9 times) were found to be significantly lower.
Keywords: sweet peppers, agroperlite, productivity

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Agroekosistemų ir dirvožemio mokslų k. / Department of Agroecosystems and Soil Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Agronomijos fakultetas / Faculty of Agronomy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Bakalauro darbas / Bachelor Thesis (ETD_BAK)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Agroperlito įtaka šiltnamyje auginamų paprikų produktyvumui

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
The influence of agroperlite on the productivity of greenhouse - grown sweet peppers

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Žemės ūkio mokslai / Agricultural sciences (A)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Agroekosistemų ir dirvožemio mokslų katedra / Department of Agroecosystems and Soil Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Žmogiškųjų išteklių valdymo vaidmens vertinimas, siekiant konkurencinio pranašumo ryšio priemonių įmonėje

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Veiksmingas žmogiškųjų išteklių planavimas yra gyvybiškai svarbus organizacijoms, siekiant užtikrinti, kad jos turėtų gerai kvalifikuotą darbo jėgą be trūkumų ar perteklinių pajėgumų. Mokslinė literatūra išskiria įdarbinimą ir atranką, veiklos vertinimą, mokymą ir tobulinimą bei atlygio valdymą kaip svarbiausius žmogiškųjų išteklių valdymo procesus. Įdarbinimas ir atranka atlieka svarbų vaidmenį ir tai padeda suderinti darbo reikalavimus su tinkamais kandidatais, o veiklos vertinimai nustato mokymo poreikius, skatina teisingą atlyginimą ir pagerina bendravimą bei bendradarbiavimą. Mokymai ir tobulėjimas skatina didesnį produktyvumą, nes padeda darbuotojams realizuoti visą savo potencialą, o atlygio valdymas motyvuoja darbuotojus dalyvauti įmonės valdymo iniciatyvose. Tyrimas rodo, kad darbuotojai žmogiškųjų išteklių skyrių laiko esminiu įmonės komponentu, tačiau reikia atsižvelgti į neigiamus atsiliepimus apie jo efektyvumą. Tyrimo išvadose pateikiamos rekomendacijos įmonei teikti pirmenybę žmogiškiesiems ištekliams ir glaudžiai bendradarbiauti su kitais padaliniais, siekiant užtikrinti sėkmingą žmogiškųjų išteklių valdymą. Šis tyrimas suteikia vertingų įžvalgų apie tai, kaip žmogiškųjų išteklių praktika prisideda prie įmonės sėkmės konkurencinėje aplinkoje.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Effective human resource planning is vital for organizations to ensure they have a well-qualified workforce without shortages or excess capacity. The scientific literature identifies recruitment and selection, performance appraisal, training and development, and reward management as the most important human resource management processes. Recruitment and selection plays an important role in matching job requirements with suitable candidates, while performance appraisals identify training needs, promote fair pay and improve communication and collaboration. Training and development promotes greater productivity by helping employees realize their full potential, while reward management motivates employees to participate in company management initiatives. The study shows that employees consider the HR department as an essential component of the company, but negative feedback about its effectiveness must be taken into account. The research findings provide recommendations for the company to prioritize human resources and work closely with other departments to ensure successful human resource management. This research provides valuable insights into how HR practices contribute to a company's success in a competitive environment.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vadybos katedra / Departmant of Management

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Ekonomikos ir vadybos fakultetas / Faculty of Economics and Management

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Bakalauro darbas / Bachelor Thesis (ETD_BAK)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Žmogiškųjų išteklių valdymo vaidmens vertinimas, siekiant konkurencinio pranašumo ryšio priemonių įmonėje

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Assessment of the role of human resource management in achieving competitive advantage in a communication company

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Vadybos katedra / Departmant of Management

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.thesis.degree.discipline[].value
Studijų programa / Study programme::Bakalauro studijų programa / Bachelor study programme::Verslo administravimas  / Business Administration (B)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Mažmeninės prekybos darbuotojų profesinės kompetencijos, jų tobulinimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Žmogus tobulina kompetenciją visą gyvenimą, sąveikaudamas su kitais žmonėmis. Todėl kompetencija yra neatsiejama nuo darbo aplinkos ir žmonių santykių. Mokslininkai išskiria labai įvairias kompetencijas, taip pat gausu ir kompetencijų apibrėžimų. Kompetencija - gebėjimas veikti, sąlygotas žinių, mokėjimų, įgūdžių, požiūrių, asmens savybių bei vertybių. Šia sąvoka apibrėžiamas asmeninis potencialas ir galimybė pritaikyti kintamus ir tikslingus gebėjimus remiantis žiniomis ir patirtimi. Kompetenciją galima traktuoti kaip visumą (competence) ir kaip atskiras sudėtines bendrosios profesinės kompetencijos dalis (competencies). Skirtingo veiklos hierarchinio lygio atlikimui reikia skirtingo lygio kompetencijos. Holistiniu požiūriu kompetenciją leidžiama aiškinti kaip gebėjimą įvertinti naują situaciją, pasirinkti joje tinkamus veiklos metodus, ir integruoti dalykines bei profesines žinias. Darbuotojo kvalifikaciją, kaip jau yra įprasta, rodo jo darbai – kaip užduočių ar sumanymų vykdymo rezultatas. Kvalifikacija ir yra tinkamais rezultatais įrodyta atitiktis darbo reikalavimams. Kvalifikacija yra sudaryta iš kompetencijos, nes ji yra esminis elementas, nusakantis asmens ryšį su užduotimi. Kompetencijų kiekis ir pobūdis gali kisti, tai priklauso nuo jų sudėtingumo ir pobūdžio. Mažmeninės prekybos darbuotojų profesinės kompetencijos yra labai įvairios. Pagrindinės išskiriamos profesinės kompetencijos: komunikavimo, darbo komandoje, profesinio kryptingumo, profesinės kaitos, vadybinės ir asmenybinės. Kaip stipriausias profesines kompetencijas, prekybos darbuotojai įvertino komunikavimo, darbo komandoje ir asmenybines kompetencijas. Pagal reikšmingumą darbinėje veikloje esminės mažmeninės prekybos darbuotojų nuomone kompetencijos yra darbo komandoje, komunikavimo ir profesinio kryptingumo. Mažmeninės prekybos darbuotojai savo profesines kompetencijas gali tobulinti ir ugdyti keliais būdais (studijos, stažuotės, kursai ir pan.). Didžioji dauguma tyrime dalyvavusių darbuotojų profesines kompetencijas tobulina stebėdami darbo kolegas, studijuodami aukštosiose mokyklose, pasirinkdami kursus. Pastaraisiais metais iš esmės keičiasi įmonių darbuotojų darbo pobūdis, nes aptarnavimo, prekybos, statybų sferose yra didelis darbuotojų trūkumas. Anksčiau jų veiklai būdingą specializaciją keičia didelė darbo užduočių įvairovė, todėl nepakanka būti aiškiai apibrėžtos srities specialistu. Šiandien įmonės darbuotojai turi sugebėti imtis įvairaus pobūdžio darbų, jiems keliama daug naujų reikalavimų, nes dažnai vadovų ir darbuotojų grupių lūkesčiai yra labai skirtingi. Taigi darbuotojai savo kompetencijas yra priversti nuolat tobulinti, jeigu nori sėkmingai integruotis ir išsilaikyti visuomenėje.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
During all the life people improve their competence through dealing with other people. That is why the competence is so closely connected with work area and relationship. Scientists separate different kinds of competence. There are also a great number of definitions of the competence. The competence is an expression of the professional qualification, an ability to work that is dependent on the knowledge, skills, habits, points of view, personality characteristics and values of an individual. Personal potential and possibility to apply changeable and expedient abilities referring to knowledge and experience are defined by the definition of competence. It is possible to treat competence as the totality and as the separate parts of the compound common professional competence. For the implementation of different hierarchy work level there are needed competencies of the different level. According to the holistic point of view it is possible to define the competence as an ability to evaluate new situation, choose suitable work methods in it and integrate professional knowledge. Obvious that the qualification of an employee is determined by the work result in other words the implementation of different tasks and plans. Qualification is a correspondence to the work orders that is proved by suitable results. Qualification compiles of competence because it is the main element that defines person‘s connection with the task. The quantity and the method of the competence can vary and it depends on its difficulty and method. Professional competencies of the retail trade employees are very different. The main professional competencies are communication, work in group, professional purposefulness, professional management and personal substitution. The highest estimates of the professional competencies selected by trade retail employees are communication, work in group and personal competencies. According to the importance in work activity the main competences selected by trade retail employees are work in group, communication and professional purposefulness. The employees of the retail trade can train and improve their professional competencies with the help of different methods such as studies, probation, courses and so on. The majority of employees participated in the research stress that their professional competencies they improve by observing colleguages, studying at universities and attending different courses. Nowadays because of a huge lack of workers in the field of service, trade, house-building it is obvious that the work method of the employees of the company is changing. It is not enough to be a specialist of a strictly defined field of work because a specialization gained for a work has been changing by a huge variety of work task. The employees of the company must be able to make different kinds of work. They are put on a great number of new demands because their expectations and expectations of their heads are totally different. To the conclusion, if employees want successfully integrate and be a part of society they must always improve their competencies.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Mažmeninės prekybos darbuotojų profesinės kompetencijos, jų tobulinimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Professional competencies of the retail trade employees and their perfection

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Spalvų parinkimas, gerinant vartotojų patirtį, perkant konditerijos gaminius

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Darbe analizuojama spalvų psichologijos taikymo marketinge, konditerijos gaminiais prekiaujančioje įmonėje, „Bella Toscana“, problema. Darbo tikslas: pateikti pasiūlymus spalvų parinkimui, gerinant vartotojų patirtį, perkant konditerijos gaminius.  Uždaviniai: išanalizuoti mokslinę literatūrą spalvų psichologijos ir vartotojų patirties temomis, atlikti empirinį tyrimą spalvų psichologijos marketinge įtakos vartotojų patirties nustatymui, įsigyjant konditerijos gaminius, pateikti spalvų psichologijos taikymo marketinge pasiūlymus, „Bella Toscana“ prekės ženklo atveju.
Pirmojoje darbo dalyje analizuojama Lietuvos ir užsienio literatūra juslių marketingo, spalvų psichologijos marketinge, vartotojų patirties temomis. Lyginamos autorių mintys, pateikiama išsami teorinė analizė, kuria grindžiamas vėliau atliekamas tyrimas.
Antrojoje darbo dalyje pristatomi respondentų apklausos rezultatai bei išvados, pateikiamos ekspertų interviu įžvalgos bei pristatoma atlikto eksperimento eiga bei rezultatai. 
Trečiojoje darbo dalyje pateikiami spalvų psichologijos taikymo marketinge sprendimai, siekiant pagerinti „Bella Toscana“ vartotojų patirtį. Parengiami pasiūlymai, pateikiami vizualiniai sprendimai, kurie padėtų išlaikyti „Bella Toscana“ identitetą, gerintų prekės ženklo žinomumą ir užtikrintų pozityvią vartotojų patirtį, perkant konditerijos gaminius. 
Spalvų pscihologijos marketinge pasiūlymų tikslas – išlaikant „Bella Toscana“ prekės ženklo spalvas, gerinti vartotojų patirtį, perkant konditerijos gaminius. Suformuluoti pasiūlymai, kurie galėtų būti taikomi visose „Bella Toscana“ krautuvėlėse, pateiktas preliminarus biudžetas, įvertinta nauda įmonei ir vartotojams.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The paper analyzes the problem of application of color marketing in the confectionery company, “Bella Toscana“. The aim of the research: to provide suggestions for the choice of colors, improving the consumer experience when buying confectionery. Objectives: to analyze the scientific literature on color psychology and consumer experience, to carry out an empirical study on the impact of color psychology marketing on consumer identification in the purchase of confectionery, to present color marketing proposals in the case of the “Bella Toscana“ brand.
The first part of the thesis analyzes the Lithuanian and foreign literature on the topics of sensory branding, color psychology marketing, and user experience. The authors thoughts are compared, and a detailed theoretical analysis is provided, on which the subsequent research is based.
The second part of the thesis presents the results and conclusions of the survey of respondents, provides insights from expert interviews and presents the course and results of the experiment. 
The third part of the thesis presents color psychology marketing solutions to improve the users experience of “Bella Toscana”. Suggestions are developed and visual solutions are being put in place to help maintain “Bella Toscana's” identity, improve brand awareness and ensure a positive consumer experience when buying confectionery.
The goal of the color psychology marketing solutions is to improve consumers experience when buying confectionery products by maintaining the colors of the “Bella Toscana” brand. Specific solutions have been formulated that could be applied to all “Bella Toscana” stores, a preliminary budget has been provided, and the benefits for the company and consumers have been assessed.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Ekonomikos ir vadybos fakultetas / Faculty of Economics and Management

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Marketingo katedra / Department of Marketing

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Spalvų parinkimas, gerinant vartotojų patirtį, perkant konditerijos gaminius

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Choosing colors to improve the consumer experience when purchasing confectionery products

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Marketingo katedra / Department of Marketing

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.thesis.degree.discipline[].value
Marketingas ir pardavimai  / Marketing and Sales (M)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Kazlų Rūdos miškų masyvo grynų ir mišrių pušynų našumo tyrimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Darbo objektas – Gryni ir mišrūs Kazlų Rūdos miško masyvo pušynai (Pinus sylvestris). Tiriamieji bareliai buvo įsteigti 1983 – 1986 metais, o atkurti 2019. Barelių amžius yra įvairus, grynų pušynų amžius svyruoja nuo 46 iki 98 metų, o mišrių nuo 53 iki 167 metų
Darbo tikslas – ištirti grynų ir mišrių pušynų  našumą Kazlų Rūdos miškų masyve.
Uždaviniai: 
1.	Palyginti grynų ir mišrių pušynų taksacinių rodiklius.
2.	Įvertinti medžių priklausomybę storumo laipsniais.
3.	Nustatyti grynų ir mišrių pušynų našumo priklausomybę nuo amžiaus, rūšinės sudėties, augavietės ir kitų svarbių rodiklių.
Darbo metodai – tyrimo bareliuose duomenys buvo renkami dviem būdais: skersmuo matuotas ištisiniu, o aukštis atrankiniu metodu, imant kas penktą atsakitos medį. Iš viso sumatuota 11 barelių, kurių bendras plotas 5,05 ha., viso sumatuota 3946  pušies ir eglės medžių. Pušynų priklausomybės buvo apsakičiuojamos taikant regresinę analizę.
Darbo rezultatai – Atlikus tyrimus buvo apsakaičiuotas gryno medyno ir mišraus medyno vidutinis stiebo tūris ir pušies vidutinis stiebo tūris, juos palyginus nustatyta, kad mišrių pušynų pušies stiebo tūris yra didesnis už gryno pušyno pušies stiebo tūrį. Taip pat nustatyta, kad mišriuose pušynuose su eglės priemaiša, pušų aukštis ir skersmuo būna didesnis. Nustatyta, kad Kazlų Rūdos gryni pušynai per 33-36 metų laikotarpį metus vidutiniškai priaugindavo 5,9 m3/ha kasmet, kas atitinka Lietuvos vidurkį, kuris yra 5,5 m3/ha (A. Kuliešis, 1989), mišrūs pušynai priaugindavo daugiau  – vidutiniškai 7,5 m3/ha. Taip pat nustatyta, kad grynuose pušynuose daugiausiai yra 20 cm storumo laipsnio medžių, tai sudaro 28,14 % nuo visų medžių. Tiriant pušynų priklausomybes nuo taksacinių rodiklių parametrų nustatyta, kad medynuose esant eglės prieamišai, bendra medienos išeiga ir medyno produktyvumas yra didesnis

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Work object: Pinus sylvestris (Pinus sylvestris)The barrels were set up between 1983 and 1986 and were reconstituted in 2019. The age of barrels varies, the age of pure pine trees varies from 46 to 98 years and the age of mixed pine trees from 53 to 167 years. 
Research aim: is to examine the productivity of pure and mixed pine forests in the massif of Kazlu Ruda forests. 
Challenges:
1. Compare the fiscal performance of pure and mixed pine forests.
2. Estimate the tree dependency in degrees of thickness.
3. Determine the dependency of the productivity of pure and mixed pine forests on age, species composition, growth area and other relevant indicators.
Research methods: the barrel data collection was carried out in two ways: the diameter is measured contiguously and the height is selected for one-fifth of the tree response. A total of 11 barrels of a total area of 5.05 ha were measured, with a total of 3946  trees of pine and spruce. The dependency of pine forests was calculated using regression analysis.
Research results: the average stem volume of the pure stand and the mixed stand and the average stem volume of the pine, a comparison of which showed that the pine stem volume of the mixed pine trees is greater than that of the pine. In mixed pine forests with spruce impurity, the height and diameter of the pine are also found to be higher. Kazlu Ruda’s pure pine forests were found to grow on average over the 33-36 year period by 5.9 m³/ha per year, which corresponds to the Lithuanian average of 5.5 m³/ha (A. Kuliešis, 1989), with a lower growth rate of 7,5 m³/ha on average. It was also found that the stands contain mainly trees with a thickness of 20 cm, representing 28,14 % of all trees. As regards pinewood dependencies on the parameters of the taximetric indicators, it was found that with spruce stuffing in stands, the total yield of the wood  and productivity is higher,.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Miškų ir ekologijos fakultetas / Faculty of Forest Sciences and Ecology

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Miško mokslų katedra / Department of Forest Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Bakalauro darbas / Bachelor Thesis (ETD_BAK)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Kazlų Rūdos miškų masyvo grynų ir mišrių pušynų našumo tyrimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Productivity of pure and mixed pine forests in Kazlu Ruda

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Žemės ūkio mokslai / Agricultural sciences (A)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Dramos dialogas ir dialogo drama: Vandos Juknaitės „Formulė“ ir Krzysztofo Warlikowskio „(A)pollonia“

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Esminis šio darbo objektas ir yra kalba – du dramaturgijos tekstai – lietuvių rašytojos Vandos Juknaitės „Formulė“ ir lenkų režisieriaus Krzysztofo Warlikowskio „(A)pollonia“. Suformulavę tikslą atskleisti dialogo ir dramos raišką minėtuose kūriniuose, remiantis egzistencinės ir kalbos filosofijos samprata bei lyginamuoju aspektu, išsikeliame tokius uždavinius – išanalizuoti dviejų skirtingų šalių menininkų, skirtingų dramaturgijos formų kūrinius, aptarti jų temas ir kontekstus, teatro scenai parašytų tekstų kalbą, religines ir mitologines aliuzijas, dramą, vykstančią anapus kūrinių kalbos, tačiau neabejotinai veikiančią kūriniuose. Per pauzes, aliuzijas, neištartus (neužrašytus) mitologinius, religinius motyvus.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The play "Formula" by the Lithuanian writer Vanda Juknaitė together with the play by Polish director Krzysztof Warlikowski "(A) pollonia" is an opportunity to make sure that contemporary theater is not a replica of reality, but a sequel. It is not an effort to illustrate, but a way to think about reality. Perceiving and analyzing it through language - human dialogue with another human or dialogue with yourself, your past. The task of this thesis is to analyze the works of two different authors from different cultural backgrounds that uses different dramaturgical forms. To discuss their themes and contexts, the language of written texts for stage as well as religious and mythological allusions. The aim of the work is to reveal a drama that goes beyond the language of works, remaining beyond dialogues of drama, but which undoubtedly acts in works. The analysis is based on the concept of existential and language philosophy.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Dramos dialogas ir dialogo drama: Vandos Juknaitės „Formulė“ ir Krzysztofo Warlikowskio „(A)pollonia“

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Drama dialogue and dialogue drama: „Formula“ by Vanda Juknaitė and „(A)pollonia“ by Krzysztof Warlikowski

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Humanitariniai mokslai / The humanities (H)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Klausos negalią turinčių mokinių vienišumo jausmas  ir  jų socialiniai gebėjimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Nuo mūsų socialinių gebėjimų, gebėjimų bendrauti ir bendradarbiauti priklauso tai, kaip mes jaučiamės: ar esami patenkinti savo socialiniu vaidmeniu, ar atvirkščiai – jaučiame atskirtį ir vienišumą. Tai yra ypač aktualu klausos negalią turintiems vaikams. Daugelio klausos sutrikimų turinčių vaikų gimtoji kalba yra gestų kalba, tačiau ją supranta tik panašių problemų turintys arba jas sprendžiantys žmonės. Kaip įsitraukti į bendravimą ir bendradarbiavimą visuomenėje, nejausti atskirties – viena iš pagrindinių klausos negalią turinčių vaikų problemų.
Tyrimo objektas – klausos negalią turinčių mokinių vienišumo jausmas ir jų socialiniai gebėjimai.
Tyrimo tikslas – ištirti klausos negalią turinčių mokinių vienišumo jausmą ir jų socialinius gebėjimus.
Tyrimo imtis – LKNUC IR KKNUC 5-12 klasių mokiniai. Tyrime dalyvavo 71 respondentas. 
Tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė. Duomenų rinkimui naudota anketinė apklausa. Tyrimo instrumentas: klausimynas Children‘s Loneliness and Social Dissatisfaction Scale (CLS) (Asher, Wheeler, 1984). Duomenų analizei naudota statistinių duomenų apdorojimo programa SPSS Statistics 23 for iOs, Exscel.
Teorinėje darbo dalyje nagrinėjamos vienišumo, socialinių gebėjimų sampratos. Išanalizavus literatūrą prieita bendrų išvadų, kad reikia lavinti ir stiprint socialinius gebėjimus tam, kad galima būtų padidinti mokinių savivertę, pagerinti psichologinį klasės klimatą ir sumažinti mokinių vienišumo jausmo lygį.
 Atlikus klausos negalią turinčių vaikų vienišumo jausmo stiprumo lygio ir jų socialinių gebėjimų empirinį pagrindimą prieita išvadų, kad mokinių vienišumas priklauso nuo jų socialinių gebėjimų. Vilniuje ir Kaune kurčiųjų mokyklose atlikto kiekybinio tyrimo rezultatai patvirtina hipotezę, kad norint sumažinti klausos negalią turinčių vaikų vienišumo jausmą, reikia lavinti jų socialinius gebėjimus.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Our feelings such as satisfaction with our social role, or oposite - isolation and loneliness, depend on our social, communication and cooperation skills. This is very relevant for children with hearing disability. The sign language is native for many children with hearing disability, however only few people understand this language. To get involved in communication and cooperation in society is one of the main issues for children with a hearing disability.
Objects of the study – loneliness and social skills of schoolchildren with a hearing disability.
Aim of the study – to investigate the level of loneliness and social skills of schoolchildren with a hearing disability.
Persons under investigation – schoolchildren (5-12 grades) from LKNUC and KKNUC. The study includes 71 respondents. 
Methods of the study: scientific literature analysis. Questionnaire was used for data collection. Investigation instrument: questionnaire Children’s Loneliness and Social Dissatisfaction Scale (CLS) (Asher, Wheeler, 1984). Statistical data processing program SPSS Statistics 23 for iOs, Exscel were used for the data analysis. 
Concept of loneliness and social skills have been analyzed in the theoretical part of the work. Common conclusions that have been reached while analyzing the literature shows that social skills need being developed and improved for the schoolchildren’s self-esteem to be increased, class’s psychological environment needs being improved and the level of loneliness of schoolchildren’s loneliness needs being reduced.
Conclusions that loneliness of schoolchildren depends on their social skills have been reached after empirical justification of the loneliness level and social skills of schoolchildren with a hearing disability. Quantitative research done at schools for deaf children in Vilnius and Kaunas results confirms the hypothesis that the social skills need being trained so that loneliness of schoolchildren with a hearing disability could be reduced.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Klausos negalią turinčių mokinių vienišumo jausmas  ir  jų socialiniai gebėjimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Loneliness and social skills of schoolchildren with hearing disability

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Lietuvos policija ir nepilnamečiai nusikaltėliai 1938 1940 metais

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Straipsnyje nagrinėjamos nepilnamečių baudimo, įstatymų leidybos problemos, susijusios su tarpukario Lietuvos baudžiamaisiais įstatymais, kurie darė tiesioginę įtaką mažamečių baudimui ir globai. Analizuojama policijos veikla bei jos santykiai su auklėjimo ir drausmės įstaigomis. Aprašoma kvotos pareigūnų veikla perduodant nepilnamečių nusikaltimų ir teisės pažeidimų medžiagą teismams. Aptariama nepilnamečių globos problemos ir nepilnamečių nusikaltėlių reikalų policijos nuovadų vaidmuo globos procese.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The article, first of all, analyses the problems concerning the punishment of juvenile offenders and the interwar Lithuanian penal law which influenced and regulated the punishment and guardianship of juvenile delinquents.The authors also discuss police activities in this sphere and the relationship between the police and educational-disciplinary institutions; much attention is paid to interrogators work done to present the material collected before court. The emphasis is also laid on the issue of guardianship of such delinquent children and the role of police stations and their officials in this process.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Lietuvos policija ir nepilnamečiai nusikaltėliai 1938 1940 metais

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Lithuanian police and juvenile offenders in 1938-1940

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Quality management in the Lithuanian dairy industry: the beginning and the experience

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The early practice of quality management in the Lithuanian dairy industry from 1918 to 1940 is examined. This practice utilized the effective collaboration between the governmental and administrative institutions and the dairy companies, in order to assure the development of dairy products, their export, and quality. The practice for achieving quality objectives, such as stimulating the milk farmers, the dairy companies and their specialists, their education and training, study and use of best international practice is discussed. Product quality improvement activity, problem solving practice, markets and consumers’ requirements, research, and assessment in the Lithuanian dairy industry are presented. Significant product quality improvement was directly correlated with the export increase.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
Economics and rural development, 2006, vol. 2, no. 1, p. 32-37

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.issue[].value
Economics and rural development 2006, vol. 2, no. 1

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.volume[].value
Economics and rural development 2006, vol. 2

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Quality management in the Lithuanian dairy industry: the beginning and the experience

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Nuolaidų poveikio vartotojų sprendimo priėmimui vertinimas Lietuvos mažmeninės  e-komercijos atveju

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Šiuo metu dauguma dauguma verslo organizacijų orientuojasi į elektroninę prekyba, ko 
pasekoje šioje srityje jaučiama sustiprėjusi konkurencija. Siekiant pritraukti daugiau vartotojų dažnai 
yra naudojamos nuolaidos. Nuolaidos skatina vartotojus įsigyti prekes ar paslaugas jiems suteikiant 
papildomą naudą.
Tyrimo objektas. Nuolaidų poveikis vartotojo pirkimo sprendimui internetinėje erdvėje.
Darbo tikslas. Teoriškai išanalizuoti internete naudojamas nuolaidas, pateikti jų ir 
sprendimo priėmimo sampratas bei jų tarpusavio ryšį. Atlikti mišrų tyrimą, kuris padės nustatyti 
nuolaidos poveikio įtaką vartotojų sprendimui pirkti.
Tyrimo metodologija. Atlikta mokslinės literatūros analizė, vėliau remiantis mokslinejė 
literatūroje suformuluotomis hipotezėmis atliktas mišrus: kiekybinis ir kokybinis tyrimas. Tyrimo 
duomenims apipavidalinti ir susiteminti naudata – Microsoft excel programa.
Tyrimo rezultatai. Dauguma Lietuvos vartotojų pirkdami prekes su nuolaidomis remiasi 
racionaliais sprendimais. Svarbiausi veiksniai darantys įtaka pirkimui yra prekės kokybė, 
ekonomiškumas, ilgaamžiškas. Ilgo laikotarpio taikomos nuolaidos lietuviams turi didesnę įtaką nei 
trumpo laikotarpio. Efektyviausios nuolaidų rūšys: pakartotinė, kiekio ir grynųjų pinigų nuolaidos.
Tyrimo išvados. Rekomenduojama internetinėse parduotuvėse naudoti dažniau pakartotines, 
naujo kliento bei pristatymo nuolaidas, pabrėžti kainų skirtumą, nuolaidas taikyti nuo mažiausios iki 
didžiausios. Vartotojų lojalumui ir pakartoniniams pirkimams skatinti reikėtų orientuotis į ilgo 
laikotarpio nuolaidų strategijas.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Today, the majority of most business organisations are focusing on e-commerce, resulting 
in increased competition in this area. Discounts are often used to attract more consumers. Discounts 
encourage consumers to purchase goods or services by giving them additional benefits.
The object of the research. The impact of discounts on the consumer's online purchase 
decision.
The aim of study. Theoretically analyse online discounts, their concepts and the relationship 
between them and decision-making. Conduct a mixed-methods study to determine the impact of 
discount effects on consumers' purchase decisions.
Research methodology. An analysis of the scientific literature was carried out, followed by 
a mixed quantitative and qualitative study based on the hypotheses formulated in the scientific 
literature. Microsoft excel was used to process and summarise the data.
Results of the research. It is recommended that online shops use more repeat, new customer 
and delivery discounts, emphasise the price difference, and apply discounts from lowest to highest. 
Long-term discount strategies should be targeted to encourage consumer loyalty and repeat purchases.
Findings of the research. Most Lithuanian consumers make rational decisions when buying 
discounted goods. The most important factors influencing the purchase are quality, cost-effectiveness, 
durability. Long-term discounts have a greater impact on Lithuanians than short-term discounts. The 
most effective types of discounts are: remarketing, quantity and cash discounts.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Ekonomikos ir vadybos fakultetas / Faculty of Economics and Management

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Ekonomikos katedra / Department of Economy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Bakalauro darbas / Bachelor Thesis (ETD_BAK)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Nuolaidų poveikio vartotojų sprendimo priėmimui vertinimas Lietuvos mažmeninės  e-komercijos atveju

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Assessing the impact of discount on consumer purchase decision-making in Lithuanian retail e-commerce

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Ekonomikos katedra / Department of Economy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Paauglių individualumo išraiškos ugdymas kuriant šokio kompoziciją „Tylos šauksmas“

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Tyrimo problema: šokio kompozicijoje “Tylos šauksmas” yra vaizduojama žmogaus vidinių išgyvenimų ir jausmų išlaisvinimas. Dažnai tyla, skleidžiama žmogaus išorėje iš tiesų yra vidinis šauksmas, prašantis pagalbos ir bylojantis apie neramią vidinę būseną. Kaip išreikšti savo jausmus per judesį? Kokie metodai ir priemonės gali padėti mokiniams išreikšti savo individualumą per judesį? 
Tyrimo tikslas — atrasti tinkamus būdus ir metodus, kurie gali padėti paaugliams atskleisti savo individualumą per judesį ir išsaugoti jį dirbant grupėje, kuriant šokio kompoziciją „Tylos šauksmas”.
Tyrimo objektas: individualios išraiškos ugdymas ir išsaugojimas šokio procese.
Tyrimo metodai: stebėjimas, darbas grupėje, apklausa, literatūros apžvalga, video medžiagos analizė.
Tyrimo rezultatai: tyrimo metu buvo naudojamos įvairios improvizacinio pobūdžio užduotys. Mokiniai dirbo pavieniui, bandydami pažinti ir išreikšti save per judesį. Taip pat buvo užduotys porose, tam, kad pajausti tarpusavio ryšį, bei grupėse, kad išmokti bendradarbiauti, neprarandant savo individualumo. Taip pat tyrimo metu buvo panaudotos apklausos, kurios padėjo sužinoti išsamesnę mokinių nuomonę pateikta tema.  
Išvados: darbe atskleista ir išanalizuota šokio kompozicijos „Tylos šauksmas” idėja, jos vystymas, bei kūrybinis procesas. Parinkta ir pateikta informacija apie šokio poveikį žmogaus asmenybės formavimuisi iš psichologinės, emocinės ir mentalinės pusės. Improvizacijos pagrindu paremti metodai padėjo paaugliams pažinti save bei išreikšti savo individualumą per judesį. Aptarti ir išanalizuoti metodai, kurie gali padėti mokiniams išsaugoti savo individualumą dirbant grupėje.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Problem: what kind of methods can help for the students to express their individuality threw a movement? 
Purpose: to find methods which could help for students to express their individuality threw a movement and save it working in groups while creating a composition “Scream of the Silence”. Analyse the influence of dance and movement for each individual not only in physical but also in psychological aspect. 
Object: teenager’s expression of individuality threw a movement.
Methodology: during this research we used different exercises of improvisation. Students were working individually while trying to get to know themselves individually and express themselves threw a movement. They also had different exercises in couples and groups in order to learn to work together and to find a connexion with each other without losing their individuality. During this research we also used surveys to know a little bit more about students and their opinion on current thesis’s subject. 
Conclusion: in this thesis we have analysed the idea, development and the process of a dance composition “Scream of the Silence”. Given information about dance influence to the personality’s development is presented from a psychological and emotional aspects.  The improvisation method was chosen in order to help teenagers to get to know themselves individually and to help them express their individuality threw a movement. These methods also helped students to keep their individuality working in groups.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Bakalauro darbas / Bachelor Thesis (ETD_BAK)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Paauglių individualumo išraiškos ugdymas kuriant šokio kompoziciją „Tylos šauksmas“

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Teenagers development of individuality expression on creation of "Scream of the silence" composition

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Gamtos ir kultūros paveldo sintezė: nuo tradicijų tęstinumo ir išlaikymo vaistažolių ūkiuose iki galimybių integruotis į ekologinio turizmo rinką

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Darnus turizmas yra vienas iš prioritetinių krypčių rengiant valstybės strategijas ar programas įvairiuose valdymo lygmenyse. Nuo darnaus turizmo yra neatskiriamas alternatyvus turizmas – ekoturizmas. Ši turizmo kryptis siejama su gamta, natūralumu. Ekologinis turizmas glaudžiai susijęs su ekologiniais ūkiais – vaistažolių ūkiais. Darbe analizuojama kokią įtaką kultūros ir gamtos paveldo apsaugai bei tradicijų tęstinumui Lietuvoje turi ekologinis vaistažolių ūkių turizmas, kurio galimybės Lietuvos turizmo rinkoje yra perspektyvios. Mūsų šalies kultūriniai, gamtiniai, aplinkos ištekliai, turi visas tinkamas sąlygas vystytis ekologiniam turizmui, tinkamai panaudoti ekologinio turizmo objektai skatintų ne tik vietinių, bet ir atvykstamąjį turizmą, kuris galėtų būti kur kas didesnis. Nagrinėjant ekologinius vaistažolių ūkius, stengiamasi išnagrinėti jų plėtrą Lietuvos turizmo rinkoje. Šio tikslo stengiamasi pasiekti išsamiai apžvelgiant ekologinį turizmą, nagrinėjant ekologinių ūkių padėtį ne tik Lietuvoje, bet ir užsienyje. Taip pat darbe nuosekliai analizuojamos vaistinių augalų rinkimo, apdorojimo bei gydymo tradicijos Lietuvoje. Stengiamasi atskleisti vaistažolių ūkių padėtį Lietuvos turizmo rinkoje. Atlikus mokslinį tyrimą išsiaiškinta, kad ekoturizmas pasaulyje žinomas nuo XIX a. I pus. Pagrindiniai ekologinio turisto keliavimo tikslai: gamtos saugojimas, išteklių tausojimas, vietos bendruomenių rėmimas, vietos ekonomikos kėlimas, vietinių papročių ir tradicijų gerbimas.Užsienio šalyse sparčiai plinta naujas ekologinio turizmo, kaip alternatyvaus turizmo galimybė, keliavimo būdas, tai lankymasis ir apsistojimas ekologiniuose ūkiuose. Kaimo turizmas kaip socialinis reiškinys ir alternatyva ūkinei veiklai, Lietuvoje prasideda 1994 metais. Tai vienas iš sparčiausiai augančių turizmo paslaugų sektorių visoje Lietuvoje. Kaimo turizmas turėtų būti veiksminga gamtos ir kultūros paveldo vertybių, kultūros ir tradicijų išsaugojimo priemonė, tačiau šiai dienai, tai nėra pasiekta.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Harmonious tourism is one of the priority directions of development of national strategies and programs in various levels of management. Tourism is an integral part of harmonious alternative tourism - ecotourism. This tourism direction is related to nature, naturalism. Eco-tourism is closely related to organic farms - herbal farms. The paper analyzes what influence does the cultural and natural heritage and continuity of traditions in Lithuania have to organic herb farm tourism, which in Lithuanian tourism market is promising. Our country's cultural, natural and environmental resources, has all the right conditions for the development of eco-tourism, appropriate use of eco-tourism attractions to encourage not only local, but also foreign tourism, which could be much higher. Examining the ecological herb farms, efforts have been made to examine the development of Lithuanian tourism market. This objective is being achieved by thoroughly reviewing eco-tourism, examining the situation of organic farms not only in Lithuania, but also abroad. Also the paper thoroughly investigates medicinal plant collection, processing and treatment traditions of Lithuania. Efforts are made to reveal the herbal farm tourism market situation in Lithuania. The study shows that ecotourism word wide is known since the nineteenth century first half. The main eco-tourist traveling objectives saving the nature, conserving resources, local community support, local economy improvement, local custom and tradition respect. In foreign countries rapidly is spreading new eco-tourism as an alternative tourism opportunity, way of traveling, visiting and staying in organic farms. Village tourism as a social phenomenon and alternative agriculture activity in Lithuania started in 1994. This is one of the fastest-growing tourism sector throughout Lithuania. Village tourism should be an effective nature and cultural heritage, culture and tradition conservation measure, but to this day, it is not achieved.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.other[].value
Menotyra / History and theory of arts (H003)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Gamtos ir kultūros paveldo sintezė: nuo tradicijų tęstinumo ir išlaikymo vaistažolių ūkiuose iki galimybių integruotis į ekologinio turizmo rinką

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Natural and cultural heritage of synthesis: the continuity of traditions and maintenance herbal farms opportunities to integrate into the eco-tourism market

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Humanitariniai mokslai / The humanities (H)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
IX Pasaulio lietuvių mokslo ir kūrybos simpoziumas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Rickettsia spp. ir mycoplasma spp. bakterijų molekulinis identifikavimas kates parazituojančiose ixodidae erkėse

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Pernešėjų platinami patogenai dažnai sukelia zoonozines ligas. Įvairūs faktoriai lemia, jog
pernešėjai, tokie kaip erkės, o kartu ir zoonozinės ligos plinta į naujas teritorijas. Katės kaip naminiai
gyvūnai dėl kontakto su nariuotakojais (erkėmis, blusomis) ir artumo su žmonėmis, kelia riziką žmonėms
užsikrėsti zoonoziniais patogenais, tokiais kaip Rickettsia spp. ar Mycoplasma spp. Dėl manomo kačių
atsparumo pernešėjų platinamoms ligoms, su jomis atliekama mažiau tyrimų. Todėl šio darbo tikslas
buvo įvertinti Rickettsia spp. ir Mycoplasma spp. paplitimą nuo kačių surinktose erkėse panaudojant
molekulinius metodus. Tiriamoji medžiaga buvo 321 I. ricinus ir D. reticulatus erkė nuo 59 kačių iš
įvairių Lietuvos regionų. Erkės sugrupuotos po 2–7 sudarant iš viso 151 mėginį ir iš jų išskiriant DNR.
Rickettsia spp. nustatymui panaudotas lizdinės PGR metodas pagausinant gltA bei 17kDa genus, o
Mycoplasma spp. nustatymui panaudotas įprastas PGR metodas pagausinant 16s rRNR geną. Pagausinus
gltA geną nustatytas 25.2% (81/321) erkių nuo kačių užsikrėtimas Rickettsia spp. Statistiškai reikšmingo
skirtumo tarp užsikrėtimo tarp skirtingų erkių rūšių ar erkių patinų ir patelių neaptikta. Pagausinus 17kDa
geną nustatytas 23.7% (76/321) erkių nuo kačių užsikrėtimas. D. reticulatus erkėse užsikrėtimas buvo
statistiškai reikšmingai didesnis nei I. ricinus erkėse. Tarp gauto erkių užsikrėtimo pagausinus gltA geną
ir pagausinus 17kDa geną, statistiškai reikšmingo skirtumo taip pat neaptikta. Atlikus gautų sekų analizę
nustatytos žmogui patogeniškos bakterijos rūšys – Rickettsia helvetica bei Rickettsia raoultii. Gautos trys
unikalios Rickettsia helvetica sekos. Pagausinus 16s rRNR geną, Mycoplasma spp. erkėse nuo kačių
nebuvo aptikta, tačiau aptikta erkių viduląstelinė bakterija Rickettsiella sp.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Vector-borne pathogens frequently cause zoonotic diseases. Variety of factors determine that vectors
such as ticks and the zoonotic diseases that they carry are spreading into new territories. Cats as domestic
animals have a contact with arthropods (ticks, fleas) and are close to humans which causes a risk for
humans to be infected with zoonotic pathogens including Rickettsia spp. or Mycoplasma spp. Because
domestic cats are considered to be immune to several vector-borne diseases, there are less studies about
them. Thus, the aim of this thesis is to evaluate the prevalence of Rickettsia spp. and Mycoplasma spp.
in ticks, collected from cats by using molecular methods. The materials consist of 321 I. ricinus and D.
reticulatus ticks, collected from 59 cats from various regions of Lithuania. The ticks were grouped into
pools of 2–7 ticks (a total of 151 sample) and DNA was extracted from them. Nested PCR amplifying
gltA and 17kDa genes were used for the detection of Rickettsia spp. Conventional PCR amplifying 16s
rRNA gene was used for the detection of Mycoplasma spp. After amplifying the gltA gene, the prevalence
of Rickettsia spp. in ticks collected from cats was 25.2% (81/321). There was no statistically significant
difference between the prevalence of Rickettsia spp. in either of tick species or gender. After amplifying
the 17kDa gene, the prevalence of Rickettsia spp. in ticks collected from cats was 23.7% (76/321). The
prevalence of Rickettsia spp. in D. reticulatus ticks was significantly higher than the prevalence of this
pathogen in I. ricinus ticks. However, there was no significant difference between the prevalence of
Rickettsia spp. in ticks evaluated from amplification of gltA gene or 17kDa gene. Rickettsia helvetica and
Rickettsia raoultii – species that are pathogenic to humans – were determined after sequencing the
positive samples. Three unique Rickettsia helvetica sequences were obtained. Amplification of the 16s
rRNA gene showed no Mycoplasma spp. However, an intracellular tick bacteria Rickettsiella sp. was
detected in the ticks collected from cats.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Gamtos mokslų fakultetas / Faculty of Natural Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Biologijos katedra / Department of Biology

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Magistro darbas / Master Thesis (ETD_MGR)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Rickettsia spp. ir mycoplasma spp. bakterijų molekulinis identifikavimas kates parazituojančiose ixodidae erkėse

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Molecular identification of rickettsia spp. and mycoplasma spp. bacteria in cat parasitizing ixodidae ticks

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Biologijos katedra / Department of Biology

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.thesis.degree.discipline[].value
Molekulinė biologija ir biotechnologijos / Molecular Biology and Biotechnology (M)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.issue[].value
Socialinis ugdymas / Social Education 2005, t. 09

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Straipsnis kitame recenzuojamame leidinyje / Article in other peer-reviewed edition (S5)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dcterms.subject[].value
Socialiniai mokslai / Social sciences (S)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Lietuvos rytas : nepriklausomas šalies dienraštis

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Lietuvos rytas : nepriklausomas šalies dienraštis

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Akcentuotai dvi savaites povaržybiniu laikotarpiu lavintos 15–16 metų ledo ritulininkų raumenų jėgos kaita

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Paauglystės lytinio brendimo laikotarpis yra palankus lavinti jėgą. Darbo tikslas – nustatyti 15–16 metų didelio meistriškumo ledo ritulininkų jėgos pokytį po dviejų savaičių trukmės akcentuotai lavintos jėgos programos. Tirti didelio meistriškumo 15–16 metų ledo ritulininkai (n = 18), kurių treniravimosi stažas 9 metai. Pasibaigus 2006 metų oficialių varžybų laikotarpiui ir po vienos savaitės atsigavimo mikrociklo, dvi savaites lavinta kojų, rankų, liemens, plaštakos raumenų jėga. Jėga buvo lavinta pirmadieniais, trečiadieniais ir penktadieniais, o antradienio, ketvirtadienio ir šeštadienio pratybos buvo skirtos technikos veiksmams tobulinti. Vienų pratybų trukmė 90 minučių. Per dvi savaites ledo ritulininkai iš viso treniravosi 12 dienų, 12 pratybų, 24 valandas. Tiriamųjų raumenų jėga buvo nustatyta prieš eksperimentą ir po jo. Ledo ritulininkai jėgą lavino atlikdami tuos pačius 6 pratimus. Per pirmas jėgos lavinimo pratybas tiriamieji galimai greičiausiai kėlė 70 proc. didžiausiojo svorio ir kartojo 4–6 kartus. Galėdami svorį iškelti daugiau nei 6 kartus, tiriamieji jį didino 5–10 proc., t. y. tiek, kad galėtų vėl iškelti 4–6 kartus. Po kiekvieno pratimo sportininkai 2 minutes ilsėjosi pasyviai, o po serijos – 6 minutes ilsėjosi aktyviai atlikdami nedidelio intensyvumo aerobinio pobūdžio (ėjimo, lėto bėgimo, atsipalaidavimo) pratimus. Nustatyta, kad jėgos pokytis statistiškai reikšmingai (p = 0,0000001) skyrėsi priklausomai nuo raumenų grupės. Labiausiai padidėjo rankų bicepso (34,3 ± 10,4 proc.) ir keturgalvio šlaunies (25,4 ± 14,7 proc.), beveik vienodai kojų (21,9 ± 11 proc.), nugaros (21,2 ± 11,7 proc.) ir dešinės plaštakos (20,4 ± 10,1 proc.) raumenų jėga. Mažiausiai padidėjo dvigalvio raumens (12,7 ± 7,3 proc.) ir kairės plaštakos raumens (16,2± 6,9 proc.) jėga. Nepriklausomai nuo taikytos vienodos raumenų lavinimo programos, skirtingai didėjusi skirtingų raumenų grupių jėga keitė ir raumenų grupių jėgos tarpusavio priklausomybę. Būtini tolesni atskirų kojų ir nugaros raumenų grupių tarpusavio jėgos sąveikos su kitais judamaisiais gebėjimais ir su raumenų grupių traumomis tyrimai leistų nustatyti, kokia turėtų būti optimali raumenų grupių jėgos priklausomybė, ir numatyti, kuriuo jaunųjų ledo ritulininkų rengimo laikotarpiu kurioms raumenų grupėms reikėtų skirti daugiau dėmesio. Nustatyta gana didelė priklausomybė tarp raumenų grupių jėgos rodiklių patvirtina visapusišką jaunių sportininkų raumenų jėgos lavinimo būtinybę. Tam tikslui palanki būtų eksperimento metu taikyta programa.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Puberty period is suitable time to train strength abilities. The aim was to assess strength changing of high-performance ice-hockey players aged 15–16 years after two weeks training programme in post-competition period. During the researched period, strength training programme consisting of 6 exercises had been applied on Mondays, Wednesdays, and Fridays. Technical training had been applied on Tuesdays, Thursdays, and Saturdays. The duration of training sessions was 90 minutes. All together players had 6 training units for strength and 6 for technical. Strength abilities of legs, arms, shoulders, and trunk were tested pre and post experiment. Subjects used 70 % resistance of maximal efforts and made 4–6 repetitions. Weights
of 5–10 % were added when subjects could execute more than 6 repetitions. Passive rest periods between repetitions were 2 minutes and between sets 6 minutes of active rest. First week subjects had 2 sets and second week 3 sets. It was found out the significant strength dynamic changing depended on muscle groups. Essential increase had been found in arms (34,3 ± 10,4 %) and legs strength (25,4 ± 14,7 %). Although the athletes used the same time of repetitions but strength of muscle groups increased differently, and this caused different interaction between muscles. Applied training programme could be implemented in ice-hockey athletes training process. Significant interaction between muscles demonstrates necessity of universal training of youth muscle strength. Further research is needed in order to find out what training programme could be most relevant for high-performance 15–16 years old ice-hockey players during the training season.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Akcentuotai dvi savaites povaržybiniu laikotarpiu lavintos 15–16 metų ledo ritulininkų raumenų jėgos kaita

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Effect of two weeks training programme in post-competition period to strength fitness of ice-hockey players aged 15–16

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Ankštiniai, grikiai ir jų produktai. Drėgnio nustatymas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Šiame standarte aprašytas grūdų ir grūdų produktų drėgnio nustatymo, džiovinant ėminį atitinkamą laiką tam tikroje temperatūroje, metodas. Metodas taikomas ankštiniams javams ir grikiams, tiekiamiems grūdų, kruopų, miltų ar rupinių pavidalu

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject[].value
Varpinių ir ankštinių javų grūdai bei jų gaminiai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
TK 15 Grūdai, grūdų produktai, duona, pašarai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Ankštiniai, grikiai ir jų produktai. Drėgnio nustatymas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Pulses, buckwheat and its products. Determination of moisture content

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
„Lietuvoje ... “ ; „Tavo šukos ... “ ; Eilėraščiai iš ciklo „Meilė“ : „Eikšen mes pernakvosim ... “ ; „Aš nusirengiau ... “ ; „Aš savo sielą ... “ / Aldona Gustas ; iš vokiečių kalbos vertė Z. Katiliškienė, Vytautas Karalius

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
„Lietuvoje ... “ ; „Tavo šukos ... “ ; Eilėraščiai iš ciklo „Meilė“ : „Eikšen mes pernakvosim ... “ ; „Aš nusirengiau ... “ ; „Aš savo sielą ... “ / Aldona Gustas ; iš vokiečių kalbos vertė Z. Katiliškienė, Vytautas Karalius

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
magistro darbas / master thesis (etd_mgr)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
straipsnis kitoje duomenų bazėje / article in other database (s4)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
straipsnis kitame recenzuojamame leidinyje / article in other peer-reviewed edition (s5)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
lst (fiktyvus. samalavičiui priskirti užsienio technikos komitetai)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
publicistinis straipsnis ir kt. / publicistic article, etc. (s10)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
bakalauro darbas / bachelor thesis (etd_bak)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
straipsnis web of science ir scopus duomenų bazėje / article in web of science and scopus database (s1)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
tezės kitame recenzuojamame leidinyje / theses in other peer-reviewed publication (t1e)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
socialiniai mokslai / social sciences (s)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
žemės ūkio mokslai / agricultural sciences (a)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
humanitariniai mokslai / the humanities (h)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
technologijos mokslai / technological sciences (t)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
scenos ir ekrano menai / scene and screen art (c)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
klasifikacija netaikoma / classification not applicable (z)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
medicinos ir sveikatos mokslai / medical and health sciences (m)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
aplinkos inžinerija  / environmental engineering (t004)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
mechanikos inžinerija  / mechanical engineering (t009)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
kokybiškas išsilavinimas / quality education (04)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
kova su klimato kaita / climate action (13)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
gera sveikata / good health and well-being (03)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
prieinama ir švari energija / affordable and clean energy (07)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
pramonė, inovacijos ir infrastruktūra / industry, innovation and infrastructure (09)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
miškai, žemė, biologinė įvairovė / life on land (15)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
deramas darbas ir ekonominis augimas / decent work and economic growth (08)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
atsakingas vartojimas ir gamyba / responsible consumption and production (12)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
nelygybės mažinimas / reduced inequalities (10)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
darnūs miestai ir bendruomenės / sustainable cities and communities (11)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
performing arts studies (musicology, theater science, dramaturgy)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
science citation index expanded (web of science)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
complete central & eastern european academic source

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
conference proceedings citation index - science (web of science)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
viso teksto dokumentas (atviroji prieiga) / full text document (open access)

# _embedded.facets[]._embedded.values[].label
viso teksto dokumentas (prieiga prenumeratoriams) / full text document (access for subscribers)