# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos institutas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos katedra / Department of Agricultural Engineering and Safety

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
Permainų, iššūkių ir ryžto vedini : pastarojo dešimtmečio ženklai : Universiteto mokslo istorijos studija / Aleksandro Stulginskio universitetas. Akademija, 2014

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject[].value
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos institutas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos institutas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos katedra / Department of Agricultural Engineering and Safety

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
Žemės ūkio inžinerijos fakultetas. Pažangos keliu, 1946-2016 m./ Aleksandro Stulginskio universitetas; sudarytojas V. Jankauskas. Akademija, 2016

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Pasyvios eutanazijos ir užsispyrėliško gydymo netaikymo skirtumas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Teologijos katedra / Department of Theology

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Katalikų teologijos fakultetas / Faculty of Catholic Theology

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Santuokos ir šeimos studijų centras / Marriage and Family Studies Centre

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.sponsorship[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.issue[].value
SOTER: religijos mokslo žurnalas / SOTER: Journal of Religious Science 2002, nr. 7(35)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.journal[].value
SOTER: religijos mokslo žurnalas / SOTER: Journal of Religious Science

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Straipsnis kitoje duomenų bazėje / Article in other database (S4)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Pasyvios eutanazijos ir užsispyrėliško gydymo netaikymo skirtumas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
The difference between passive euthanasia and allowing to die

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.oairecerif.author.affiliation[].value
Vytauto Didžiojo universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Profesorius Algimantas Urba. Žymus mašinų mechanizmų teoretikas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio inžinerijos ir saugos katedra / Department of Agricultural Engineering and Safety

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.cris.virtual.department[].value
Žemės ūkio akademija / Agriculture Academy

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
Žemės ūkio inžinerijos fakultetas. Pažangos keliu, 1946-2016 m./ Aleksandro Stulginskio universitetas; sudarytojas V. Jankauskas. Akademija, 2016

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Profesorius Algimantas Urba. Žymus mašinų mechanizmų teoretikas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Kaimo turizmas kaip sociokultūrinė veikla

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Šiuo metu Lietuvoje dar tik formuojasi kaimo turizmo samprata, nors kaime turistai lankosi jau seniai – Lietuvoje nuo seno buvo įprasta ils÷tis kaime. Suvokdami kaimo turizmo svarbą ir naudą, įvairių šalių kaimo turizmo tyrin÷tojai band÷ apibūdinti šį reiškinį. Užsienio šalių literatūroje jis vadinamas įvairiai: poilsiu kaime, kraštovaizdžio turizmu, agroturizmu, poilsiu agrarin÷je aplinkoje, atostogomis kaime. Daugumoje šalių vartojamas terminas „kaimo turizmas“ (pvz., Anglijoje, Airijoje – rural tourism, Danijoje, Kanadoje, Estijoje – farm tourism ir pan.).

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
At present in Lithuania the understanding or concept of rural tourism is still in the stage of development though people have been coming to villages to have a rest since old times. Acknowledging the importance and benefit of rural tourism the researchers of it have always been trying to give an accurate description of what rural tourism is. In the literature on this issue in different countries are used different words, such as a rest in the country (village), countryside tourism, agrotourism, a rest on a farmstead or a holiday in a village, to describe it. In most countries this type of relaxation or activity is called “rural tourism” though in some countries like Denmark, Canada, Estonia it is called “farm tourism”.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Kaimo turizmas kaip sociokultūrinė veikla

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Rural tourism as a motivated sociocultural activity

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Pastarųjų metų vykstantys ekonominiai, socialiniai, kultūriniai procesai kaip neigiamas veiksnys kelia sunkumus jaunų žmonių sociokultūrinei adaptacijai, tautinio identiteto formavimui. Vienas būdų spręsti šias problemas – etnokultūrinių elementų integravimas į meninio ugdymo turinį. Tokios veiklos imasi nemažai meninio ugdymo pedagogų integruojant etnokultūros į šokio, muzikos, dailės ir kt. dalykus. Darbo autorė pastebi, kad teatro meno pedagogai mažiau pasinaudoja liaudies kūrybos lobynais, rečiau taiko etnokultūros elementus praktiniame darbe. Darbo tikslas atskleisti vaikų folkloro teatro „Žaginys“ ugdymo turinio savitumą ir ugdymo rezultatų reikšmę dalyvių asmenybinių pokyčių ir meninių pasiekimų aspektais. Ugdymo turinys aptariamas remiantis darbo autorės ilgamete, asmenine patirtimi. Autorė pažymi, kad darbe svarbu yra tai, kad etnokultūros panaudojimas kūryboje nagrinėjamas kaip reikšminga vaikų ugdymo priemone. Aptariant ugdymo turinį keliami šie uždaviniai: 1. Išanalizuoti vaikų teatro „Žaginys“ ugdymo turinį. 2. Išnagrinėti šio teatro dalyvių teatrinės raiškos ugdymo būdus ir ugdomąją aplinką. 3. Apibūdinti vaikų folkloro teatro „Žaginys“meninius pasiekimus. 4. Aptarti teatrinės patirties įgytos folkloro teatre „Žaginys“ įtaką teigiamiems dalyvių asmenybiniams pokyčiams. Tyrimo rezultatai atsispindi anketinės apklausos analizėje ir apibendrinime, ekspertų vertinimuose, respondentų refleksijose. Refleksijos nagrinėjamos pasirinktos temos rėmuose. Ekspertų vertinimai buvo reikalingi siekiant tyrimo objektyvumo. Atliktas kokybinis tyrimas parodė, kad įgyta teatre „Žaginys“ patirtis, reikšminga dalyvių teigiamiems asmenybiniams pokyčiams, svarbus veiksnys tautinio tapatumo jausmo formavimuisi, sociokultūrinei adaptacijai bei sklaidai nepriklausant kaip susiklosto jų tolesnė profesinė veikla.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Recent economical, social, cultural processes have had negative influence on national identity. Schoolchildren are less and less interested in different spheres of national culture. Educating the youth, who will foster and popularize Lithuanian national culture in the future, nowadays it is indispensable to turn their attention to traditional national art, its values, to help them understand their importance. Many art educators take up traditional national art education bringing in folklore elements into subjects of choreography, music, art, etc. The author of this paper points out that theatre educators use folklore heritage less, do not apply folk elements in their everyday work. The aim of this paper is to introduce experience of the creative work of children’s folklore theatre “Žaginys”, to single out approaches important in educating children, to offer suitable methods. Educational approaches are based on the author’s personal experience while working in this sphere for many years. The author points out that the importance of work is that using authentic folklore works in theatre is looked upon as an important means in educating children. While speaking about the unique nature of the theatre group and experience of the creative work the author singles out the following points: 1. Sources of artistic content of the theatre group. 2. Ways of fostering artistic abilities. 3. Peculiarities of the process of creative work of children’s theatre “Žaginys”. 4. Positive influence on social, psychological development, formation of national identity of the theatre group participants. Results of the research are presented in the survey analysis and in the conclusion, in evaluation made by experts, reflections made by respondents. Reflections are examined according to the chosen theme. Evaluation by experts was needed in order to have objective research. Qualitative research proved that experience gained by the theatre “Žaginys” not only made positive influence on spiritual and cultural development of the participants but also proved to be an important factor in sociocultural adaptability and dissemination regardless of their further professional activity.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Education in children's folklore theatre "Zaginys"

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Šiuolaikinio meno bienalė kaip specifinės vietos atvejis :  lokalumas prieš globalumą

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Įtampa tarp regiono lokalumo ir meno pasaulio globalumo vis dar yra vienas svarbiausių
šiuolaikinio meno bienalių aspektų. Siekiant dar kartą apmąstyti šį globalios
pasaulio kultūros fenomeną, šiame 10-ajai Kauno bienalei skirtame leidinyje
pristatomi Lietuvos ir užsienio meno istorikų, kuratorių, kultūros vadybininkų
straipsniai bei interviu, kuriuose analizuojamas lokalumo ir globalumo paradoksas
bienalių fenomeno istorijoje. Daugelyje tekstų, pasitelkiant konkrečių atvejų studijas,
ieškoma atsakymų į šiuos klausimus: ar bienalės gali ir turi tapti eksperimentinėmis
platformomis, kuriose būtų iš naujo apsvarstomos lokalumo ir globalumo
sąveikos; ar jos turi įsitraukti į aktyvų dialogą su vietos kultūros lauku ir kartu pergalvoti
savo tikslus, turėti ilgalaikį poveikį vietinėms meno scenoms ir vietos bendruomenėms,
išvengti paviršutiniško kultūrinių vertybių perdirbimo ir pasitarnauti
kaip vieši forumai vietinėms bendruomenėms. O galiausiai: kokia ateitis laukia
„glokalių“ bienalių?

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The tension between the locality of the region and the globality of the art world
remains a key aspect of contemporary art biennials. In order to once again reflect
on the phenomenon of global culture, this publication dedicated to the 10th Kaunas
Biennial presents articles and interviews from Lithuanian and international
art historians, curators and culture managers analysing the paradox of locality vs.
globality in the history of the phenomenon of biennials. Most of the texts draw on
cases studies to look for answers to the questions: Can or should biennials become
experimental platforms reconsidering relationships between locality and globality?
Can they get involved in an active dialogue with the local cultural field and at the
same time reassess their goals? Can they have long-term impact on local art scenes
and local communities? Can they avoid superficial recycling of cultural values and
serve as public forums for local communities? And, finally, what is the future of
glocal biennials?

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Šiuolaikinio meno bienalė kaip specifinės vietos atvejis :  lokalumas prieš globalumą

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Contemporary art biennial as a site specific event : local versus global

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Širdies ir kraujagyslių sistemos funkcinių rodiklių kaita sveikatos stiprinimo pratybose taikant tradicinį aerobinį bei didelio intensyvumo intervalinius krūvius

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Problema. Efektyvus širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimų sprendimo būdas yra tinkamas fizinis krūvis. Tyrimo tikslas – nustatyti širdies ir kraujagyslių sistemos funkcinių rodiklių kaitos ypatybes sveikatos stiprinimo pratybose taikant tradicinį aerobinį arba didelio intensyvumo intervalinius krūvius.

Metodika. Tiriamieji (sveiki suaugę nesportuojantys vyrai (n = 8) atliko dvejas skirtingas širdies ir kraujagyslių sistemą lavinančias pratybas. Pirmosios pratybos buvo 20 minučių trukmės krūvis minant veloergometro pedalus, t. y. tradicinės aerobinio krūvio pratybos, kai ŠSD padidėdavo iki 70 % ŠSDRezervo. Antrųjų pratybų metu tiriamieji atliko vadinamąją intervalinę ŠKS lavinimo treniruotę, t. y. penkis intensyvaus krūvio kartojimus, tęsiant juos iki kol ŠSD padidėdavo iki 80 % ŠSDRezervo, o poilsio intervalus tarp kartojimų tęsiant iki tol, kol ŠSD atsigaudavo iki 35% ŠSDRezervo. Visų pratybų metu nepertraukiamai buvo registruojama EKG ir AKS matuojamas po kiekvieno krūvio ir antrosios atsigavimo minutės pabaigoje. Vertinant tyrimų rezultatus kompiuterinė EKG analizės programa pateikdavo ŠSD, RR intervalų, QRS komplekso trukmės reikšmes ir jų kaitą bei dinaminės sąsajos tarp EKG RR intervalo ir QRS komplekso trukmės kaitą. Šių dviejų EKG rodiklių kitimo sąsają atspindėjo skaičiuojamų diskriminantų kaita.

Rezultatai. Širdies tvinksnių skaičius per intervalinio krūvio pratybas buvo 40 % mažesnis nei tradicinių aerobinių pratybų metu. Tradicinių aerobinių pratybų metu stebimi ŠSD ir AKS kitimai fiziologinės normos ribose, tačiau pratybų pabaigoje buvo stebimas dinaminės sąsajos tarp EKG RR ir QRS silpnėjimas. Pratybose taikant intervalinį treniruotės metodą stebimi mažai kintantis sistolinis ir dideli diastolinio AKS kitimai, kaitaliojantis krūvio ir atsigavimo fazėms. Praėjus 6 min. atsigavimo, po abiejų treniruočių buvo stebimi liekamieji fizinio krūvio reiškiniai įvairiuose EKG rodikliuose, po intervalinės treniruotės jie buvo statistiškai patikimai didesni (p < 0,05).

Išvados: 1. Sveikatos stiprinimo pratybose, taikant intervalinį treniruotės metodą, padidėja ir santykinai mažai kinta sistolinis AKS ir stebimi dideli diastolinio AKS kitimai, kaitaliojantis krūvio ir atsigavimo fazėms. Apie besikaupiantį nuovargį liudija vis trumpėjantis laiko intervalas, kol pasiekiama nustatyta ŠSD riba ir ilgėjantis atsigavimas, kol pasiekiamos ŠSD ribos. 2. Nors suminis širdies tvinksnių skaičius per intervalinio krūvio pratybas buvo 40 % mažesnis nei tradicinių aerobinių pratybų metu, tačiau reikšmingai didesnė širdies ir kraujagyslių sistemos mobilizacija krūvio metu ir didesni liekamieji pratybų efektai po krūvio gali paaiškinti stiprų treniruojamąjį intervalinio treniruotės metodo poveikį besimankštinančiojo organizmui.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The problem. Exercising and physical activity is an effective way to protect cardiovascular disorders and to promote cardiac functionality. The aim of this study was to identify the features of mobilization of cardiovascular system during the health exercising while the conventional aerobic type of exercising or the high intensity interval exercising is applied.

Methods. The subjects (healthy adult non-athletes men, n = 8) performed two different exercise sessions. The first exercise session was the 20-minutes exercising with a throttle pedometer, i.e. the traditional aerobic exercise, when the HR increased to 70% of the HRReserve. During the second session the subjects performed so called high intensity interval training, i.e. five intensive bouts, continuing with them until the HR increased up to 80% of the HRReserve, while the rest intervals continued between bouts was until the HR recovered up to 35% of HRReserve. During all exercises, 12-leads of ECG were continuously recorded. The ECG analysis program evaluated the results of the research by providing the values of HRD, RR intervals, QRS complex duration and their changes, and the dynamical interaction between RR interval and QRS complex duration.

Results. The total number of heartbeats during interval type of exercising session was 40 percent lower than during traditional aerobic exercising. During traditional aerobic exercising, the changes in HR was within the physiological norms and at the end of exercising the dynamic interaction between the RR intervals and QRS complex duration became weaker. During exercising in interval training mode the steep changes in diastolic ABP as reaction to exercise bouts and recovery phases was observed. The residual effects was followed 6 minutes after both exercising types in different ECG parameters, but after the interval training session they were statistically significantly stronger (p < 0.05).

Conclusions: 1. Under the influence of the interval type of training the variation of systolic ABP was relatively small but the significant changes in diastolic ABP changes occurs during the load and recovery phases. The accumulation of fatigue is evidenced by the ever-shorter time interval until the target HR threshold is reached and the expanding of recovery time until HR reaches the limit of the HR. 2. Total number of cardiac beats during the interval exercise is approximately 40% lower than during traditional aerobic exercising session but significantly higher cardiovascular mobilization during exercising and greater residual exercise-induced changes can explain the strong effect of the interval training method.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.classification[].value
Straipsnis kitoje duomenų bazėje / Article in other database (S4)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Širdies ir kraujagyslių sistemos funkcinių rodiklių kaita sveikatos stiprinimo pratybose taikant tradicinį aerobinį bei didelio intensyvumo intervalinius krūvius

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
The effects of interval training and traditional endurance training on cardiovascular system

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Žemės ūkio kooperacija – prielaida Tarybų Lietuvos žemės ūkiui kolektyvizuoti

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Žemės ūkio kooperacija – prielaida Tarybų Lietuvos žemės ūkiui kolektyvizuoti

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Сельскохозяйственная кооперация как предпосылка коллективизации сельского хозяйства Советской Литвы

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Ar Lietuvoje esantis nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas yra tinkamas lyginant su kitų valstybių patirtimi?

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Magistro darbo tema – „ar Lietuvoje esantis nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas yra tinkamas lyginant su kitų valstybių patirtimi?\" Pagrindinis šio darbo tikslas – išanalizuoti Lietuvos ir užsienio šalių mokslinę literatūrą, teisės aktus bei teismų praktiką, nustatyti, ar Lietuvoje esantis nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas yra tinkamas lyginant su kitų valstybių patirtimi. Magistro darbas susideda iš trijų dalių. Pirmoje darbo dalyje analizuojama nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas Lietuvoje. Asmens atsakomybė už tokioje būsenoje padarytas nusikalstamas veikas reglamentuota Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 19 straipsnyje, kuriame išskiriamos dvi apsvaigimo formos: savanoriškas ir priverstinis. Savanoriškas apsvaigimas ir jo įtakoje padarytų nusikalstamų veikų reglamentavimas diskusijų nekelia, tačiau privartos arba apgaulės būdu sukeltas apsvaigimas ir jo įtakoje padarytų nusikalstamų veikų reglamentavimas kelia daugybę klausimų, todėl duoda pagrindą tyrimams. Antroje darbo dalyje analizuojama anglosaksų teisinei sistemai priklausančių šalių nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas. Šiose valstybėse atsispindi lankstus tokioje būsenoje padarytų nusikalstamų veikų reglamentavimas. Anglosaksų teisinei sistemai priklausančios šalys didžiausią dėmesį skiria išsiaiškinti vidinei, psichinei nusikalstamą veiką padariusio asmens būklei, o tik tada vertinama, ar toks asmuo apskritai gali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn. Trečioje darbo dalyje analizuojama kontinentinei teisinei sistemai priklausančių šalių (Vokietijos, Austrijos, Šveicarijos, Prancūzijos, Olandijos, Italijos, Švedijos) nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas. Šiose valstybėse atsispindi labai griežtas tokioje būsenoje padarytų nusikalstamų veikų reglamentavimas. Kai kuriose valstybėse numatyta baudžiamoji atsakomybė ne tik už apsvaigimo būsenoje padarytą atitinkamą nusikalstamą veiką, tačiau ir už patį apsvaigimą.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Intoxication and crime is important subject not only in Lithuania, but also around the world. Alcoholism is one of the most relevant problems because about 90 percent adults consume alcohol. Confined to alcohol do not go, because every day more and more people around the world consume drugs and other psychoactive substances. Research has shown that alcohol, drugs and other psychoactive substance use affects the central nervous system of normal activity. For this reason person does not control his actions, he becomes aggressive, does not think about the possible consequences, becomes unnecessarily brave, so there tends to commit offenses. Official statistics and studies show, that drugs and other psychoactive substances consume is widespread in society and is and tolerated. That triggers the increasing level of a crime by intoxicated persons. So it is very important to find out originating mental, internal state of such persons, for which the person may be held and which must be exempted from criminal liability. Master's thesis – „Whether the Lithuanian regulation of offenses committed under the influence is appropriate comparing it with other countries experience?” The main objective of this work - to analyze the Lithuanian and foreign scientific literature, legislation and case law, to determine whether the offenses in Lithuania was committed under the influence regulation is appropriate in relation to other experiences. Master's thesis consists of three parts. The first part analyzes the offenses committed under the influence regulation of Lithuania. Personal responsibility for such a state criminal offenses regulated by the Criminal Code of the Republic of Lithuania in Article 19, which distinguishes between two forms of intoxication: voluntary and involuntary. Voluntary Intoxication means intoxicating oneself with knowledge of getting impaired. Usually, voluntary intoxication is done by the intake of any alcohol or drug. In voluntary intoxication the person consuming the intoxicated drug will be in a position that she/he will be physically or mentally impaired. Involuntary intoxication is an affirmative defense to a criminal offense. Involuntary intoxication means that a defendant took a substance against his or her will and without his or her knowledge, which intoxication caused the defendant to not know that his or her conduct was wrong. Voluntary intoxication and its influence offenses committed Board regulation does not, however, coercion or deception-induced intoxication and the offenses committed under the influence of regulation raises a number of questions, so it gives a basis for research. The second part analyzes the Common law countries offenses committed under the influence regulation. In these countries, reflected in a flexible state offenses committed regulation. The Common law countries focusing on to find out the internal, mental offender condition, and only then assess whether that person would be prosecuted. The third part analyzes the Continental legal system countries (Germany, Austria, Switzerland, France, Holland, Italy, Sweden) the offenses committed under the influence regulation. In these countries, reflected in a very strict state regulation of offenses committed. Some states provide for criminal liability not only for the state of intoxication by the relevant offense, but for the same intoxication. The research problem. The criminal law has always required human guilt, because without it human responsibility is not possible (\"a person liable under the law only if he is guilty of an offense< ...>\"). This raises a fundamental issue - whether intoxicated person is guilty of an offense? Does the fact that a person was under the influence of alcohol, drugs and other psychoactive substances, it does not automatically mean the absence of guilt? After all, sometimes intoxication can be so severe that a person can not understand their actions and threats are not able to control the action. Also a number of problems arise in assessing of the Criminal Code Article 19 paragraphs 2 and 3 ratios. The question is, why having committed a criminal offense, careless or intentional minor or serious the crime the person is exempt from criminal liability and the result of serious and very serious crimes are not exempt from liability? After all, both of the above cases, the person souse or stunning against his will and without being able to understand and manage their actions carried out, committing a criminal offense. Is not in this case breach of the principle of justice? After all, for such a deed punished an innocent person. Although the Lithuanian case law is not cases forced intoxication, but that does not mean that there are no problems. Therefore, it is important to find the right solutions to situations that for the offense will be punished the guilty person. Tasks of the research.In order to achieve the objective, the work has been to bring the following tasks: 1. To analyze flexible in Common law countries existing regulatory offenses, which makes the intoxicated person. 2. To analyze the strong Continental legal system countries - Germany, Austria, Switzerland, France, Holland, Italy, Sweden - regulatory offenses, which makes the intoxicated person. 3. Identify all possible forms of intoxication in Lithuania, in Common law countries and in Continental legal system countries. 4. To analyze and compare in the form of intoxication offenses committed regulation. 5. To analyze and compare Common law countries and the Continental legal system countries, for intoxication originating lunacy and partially insane criteria and characteristics. 6. To analyze whether there is a criminal responsibility of unsound person and what a criminal responsibility is for limited unsound persons. Hypotheses: 1. The offenses committed under the influence voluntary regulation in Lithuania is appropriate, compared to the experience of other countries. 2. Criminal acts of violence committed by fraud or under the influence regulation in Lithuania is inappropriate, compared to the experience of other countries.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Ar Lietuvoje esantis nusikalstamų veikų padarymo apsvaigus reglamentavimas yra tinkamas lyginant su kitų valstybių patirtimi?

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Whether the Lithuanian regulation of offenses committed under the influence is appropriate comparing it with other countries experience?

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Regioninių ir universitetinių švietimo centrų lektorių veiklos ypatumai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Changes in contemporary world raised new challenges for Lithuanian education, required new attitudes towards many fields of education. New role of the teacher, need and necessity for the teachers to acquire new competencies demand also qualitatively new attitude towards teacher education, including organizing teachers‘ in-service training. Significant role falls on the lector, as the provider of in-service training services. Problems of professional development, reforms in this area are investigated both by foreign as well as Lithuanian scientists. Though, lectors, who participate in the process of teacher‘s in-service education, was not properly explored. In this master thesis peculiarities of the lectors‘ work at regional and universities‘ Educational Centres is tackled. The object of the investigation: Work of lectors, who take part in teacher in-service at regional and universities‘ Educational Centres. The aims of the investigation: Describe and analyse work peculiarities of lectors, as in-service training service providers, at regional and universities‘ Educational Centres. The goals of the investigation: 1. Analyze scientific literature dealing with problems of in-service; documents, defining the strategies for in-service in the contemporary stage of the Education Reform. 2. Analyse requirements for lector‘s competence and data on evaluation of lectors‘ work in research on the state of education in the period of 2000-2004. 3. Single out peculiarities of lectors‘ work at regional and universities‘ Education Centres and investigate them. 4. Basing on the results of the research, formulate conclusions and give suggestions on in-service training quality improvement. Methods of the investigation: Analyses of literature, documents and summing-up of the results. Method of inquiry using questionnaires. Statistic analyses of the inquiry data and interpretation. Hypothesis of the investigation: Lectors‘ work is more qualitative, if the requirements reflect the lector‘s knowledge, abilities and skills, as well as teachers‘ needs. There were 297 respondents inquired, an exploratory research was carried out as well as questionnaire inquiry of leaders of Educational Centres and lectors in 11 regional and 2 universities Educational Centres done. The outcome of this work will have practical application in the work of Education Centres’ staff, who are looking for managemental solutions to ensure quality in in-service training

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Regioninių ir universitetinių švietimo centrų lektorių veiklos ypatumai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Peciuliarities of Lectors‘ Work at Regional and Universities‘ Education Centres

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Formation of coaching consulting simulation model

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Coaching consulting in organizations allow managers greater flexibility to respond to the market and the competitive environment changes. Theoretical studies of coaching phenomenon carried out in the coaching phenomenon conceptualization and categorization context. Coaching consulting analyzed in the business process management context. The empirical study used mathematical psychology Conjoint methodology that allows to simulate the process of coaching consulting. Formed coaching consulting simulation model provides the opportunity to improve the quality of the coaching consulting.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Koučingo konsultavimo taikymas organizacijose suteikia galimybę vadovams lanksčiau reaguoti į rinkos ir konkurencinės aplinkos pokyčius. Atliekant koučingo fenomeno teorines studijas atlikta koučingo fenomeno konceptualizacija bei kategorizacija. Koučingo konsultavimas disertacijoje analizuojamas verslo procesų valdymo kontekste. Atliekant empyrinį tyrimą disertacijoje panaudota matematinės psichologijos metodologija Conjoint, suteikianti galimybę simuliuoti koučingo konsultavimo procesą. Disertacijoje suformuotas koučingo konsultavimo simuliavimo modelis suteikia galimybę koučingo konsultantams pagerinti konsultavimo kokybę ilgojoje perspektyvoje.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Formation of coaching consulting simulation model

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Aktyvistinės menininko Redo Diržio kūrybos strategijos

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Lietuvoje XX a. dešimtasis bei XXI a. pirmasis dešimtmečiai pasižymėjo reikšmingomis transformacijomis ne tik politikos, socialiniame, bet ir meniniame lauke. Tai įtakojo ir nuo valdžios mechanizmo nepriklausančios, autonominės meninės kūrybos atsiradimą, skatino naujų kūrybinių strategijų iškilimą. Menininko Redo Diržio kūryba (g. 1969 m.) pasireiškė kaip išskirtinis fenomenas pastarųjų dešimtmečių meno kontekste. Aktyvistinė menininko kūryba pasižymėjusi interaktyviomis, komunikatyviomis, institucinės kritikos strategijomis, pasireiškė, kaip reikšminga intervencija ne tik į Alytaus, Lietuvos, tačiau ir į tarptautinį politiškai, socialiai angažuoto, kritinio meno lauką. XX a. pabaigoje įgyvendinti menininko projektai, pasižymėjo avangardiniam menui būdingomis meno ir gyvenimo jungties strategijomis. Diržio kurtas interaktyvus ryšys tarp menininko bei žiūrovo, menininko ir jį supančios miesto aplinkos specifikos formavo kritišką meno, miesto aplinkos patyrimą bei suvokimą. Menininko kūryboje aktyviai taikomos Vakarų meninio avangardo idėjos, postsovietinėje Lietuvos aplinkoje pasireiškė kaip savalaikės bei provokuojančios intervencijos tiek į meninę, tiek į viešąją erdves. Komunikacijos strategijų naudojimas Diržio kūryboje ryškiausiai perteikiamas spaudos mechanizmo analizavimu. Spauda šiuose projektuose pasitelkiama ir kaip komunikavimo ir kaip kūrybos sklaidos priemonė. Tuo tarpu biurokratiją imituojančios bei kritikuojančios menininko praktikos savo estetika pasižymėjo ir institucine prasme ne meninių medžiagų naudojimu. Amžių sankirtoje bei XXI a. pirmajame dešimtmetyje išryškėję tranzitinio periodo trūkumai bei tebesitęsiantys nesutarimai tarp centrinių meno institucijų Lietuvoje, Europos kultūros sostinės, progresyviai augantis bienalių visame pasaulyje skaičius skatino ir kritiškų, kontraversiškų Diržio meninių idėjų iškilimą. Egalitarinės, situacionizmo estetika grindžiamos Diržio kūrybos strategijos pasireiškusios kapitalizmo, kultūros, institucijų, meno sistemos kritikavimu savo estetika nors ir perteikė protestams, streikams būdingą retoriką, tačiau veikė grynai instituciniame lauke.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The last decade of twentieth and the first decade of the twenty-first century in Lithuania was marked not only by important political and social changes but by changes in art field as well. This was a period when autonomic and independent from political machine art was born closely followed by new creative strategies. In this context artist Redas Diržys (born 1969) art has been an exceptional phenomenon. His art was exemplified by interactive, communicative, institutional critics strategies and it was significant intervention into socially and politically motivated critical art not only in Alytus and Lithuania, but in international field as well. The artist's projects that were put to life at the end of twentieth century had many strategies that were typical to avant-garde art and it's art-life interaction. This interaction between artist and viewer, artist and his specific city environment formed a critical understanding and experience of art and surroundings. In the background of post-soviet Lithuania these Western avant-garde art ideas were provocative interventions into art field and public space. Press analysis is a staple of communication strategies in Diržys' works. In his projects press is used as a means of communication and also as a means for wider dispersion of his works. In the mean time the practice of imitation and critics of bureaucracy were marked by the use of non-art materials (in institutional context). The transitional limitations and ongoing conflict between main Lithuanian art institutions at the turn of the century and the first decade of twenty-first century, progressively growing number of art biennials all over the world was a stimulus for controversial and critical ideas in Diržys' art. His egalitarian and on situationist aesthetics based creative strategies marked by critics of capitalism, culture, institutions and art system imparted rhetoric of protest and strike but in spite of this these strategies were working strictly in an institutional field.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.other[].value
Menotyra / History and theory of arts (H003)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Aktyvistinės menininko Redo Diržio kūrybos strategijos

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
The activistic art strategies of Redas Diržys

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Bankų patikimumas: jaunimo ir banko darbuotojų nuostatos (“Swedbank” atvejis)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Darbą atliko Vilniaus pedagoginio universiteto Socialinių mokslų fakulteto Sociologijos ir politologijos katedros studentė Daiva Vaičiulionienė. Darbo tema: „Bankų patikimumas: jaunimo ir banko darbuotojų nuostatos („SWEDBANK‘ atvejis). Darbo tikslas: atskleisti jaunų (18-26 metų ) „Swedbank“ banko klientų, šio banko darbuotojų ir padalinių vadovų nuostatas į banko patikimumą bei išskirti svarbiausius patikimumo kriterijus. Darbo uždaviniai : 1. Pateikti bankų socialinės atsakomybės sampratą 2. Aptarti bankų patikimumo vertinimo kriterijus. 3. Atskleisti kokiomis banko paslaugomis ir kaip dažnai naudojasi jaunimas. 4. Ištirti banko patikimumo kriterijų vertinimą jaunimo (18-26 metų klientų) , darbuotojų ir padalinių vadovų tarpe. 5. Gautus klientų analizės rezultatus palyginti su vyresnių (turinčių daugiau nei 27 metus) „Swedbank“ klientų požiūriu. 6. Atskleisti kaip \"Swedbank\" banko darbuotojai ir padalinių vadovai supranta „patikimą banką“, palyginti jų požiūrius. 7. Palyginti jaunimo (18-26 metų banko klientų) nuostatas į bankų patikimumą Lietuvoje su „Swedbank“ darbuotojų bei vadovų nuostatomis ir pateikti siūlymus, kaip siekti aiškesnio ir abipusio supratimo. Tyrimo hipotezės: 1. Jaunesni (18-26 metų) banko klientai labiau pasitiki „Swedbank“ banku nei vyresni (41 metų ir vyresni ) klientai. 2. Jaunesni (18-26 metų) banko klientai teigia, kad svarbiausi yra banko orientacijos į klientą veiksniai, o \"Swedbank\" banko specialistai ir padalinių vadovai pirmenybę teikia finansinio patikimumo kriterijams. 3. Bankų patikimumo vertinimo kriterijai priklauso nuo klientų amžiaus, lyties, pajamų., užimamų pareigų bei patirties naudojantis vieno ar kelių bankų paslaugomis. 4. \"Swedbank\" banko darbuotojų ir vadovų nuomone, patikimas bankas -tai finansiškai stiprus , socialiai atsakingas ir turintis ilgą veiklos patirtį bankas, 5. Banko padalinių vadovai labiau linkę vertinti banko patikimumą, kaip ypač svarbią banko egzistavimo sąlygą, lyginant su banko darbuotojais - specialistais. Darbo metodai: Teorinės medžiagos, atliktų tyrimų apie bankų patikimumą analizė Anketinė 18-26 metų klientų (100 respondentų ) bei vyresnių klientų (100 respondentų) apklausa (kiekybinis tyrimas) Interviu banko darbuotojams (7 specialistai ir 8 padalinių vadovai, kokybinis tyrimas). Pagrindinės išvados: 1. Jaunimas labiau pasitiki „Swedbank“, negu vyresni klientai. 2. Tiek aukšto, tiek vidutinio ir žemo finansinio raštingumo respondentai didesnę reikšmę teikia „banko orientacijos į klientą“ veiksniams, nei finansinio patikimumo kriterijams. 3. „Swedbank“ banko vadovų ir darbuotojų patikimo banko samprata beveik nesiskiria. Abi tiriamosios grupės supranta, kad banko patikimumas – tai visapusiškas, kompleksiškas, apimantis visas banko veiklos sritis, reiškinys. 4. Banko vadovų ir darbuotojų patikimo banko veiksnių vertinimas identiškas, tačiau jis skiriasi nuo 18-26 metų klientų svarbiausių veiksnių suvokimo.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The research work was made by Daiva Vaiciulioniene, the student of Department of Sociology and Politology of Social studies in Vilnius Pedagogical University. The topic of the work is “Reliability of Banks: attitudes of youth and bank employees (case of „SWEDBANK“). The aim of the work is to reveal the attitude of young “Swedbank” clients (aged 18 – 26) and employees towards reliability of bank and make the basic criteria of reliability. The tasks of the work: 1. To give the conception of bank social responsibility. 2. To discuss the criteria of evaluation in bank reliability. 3. To reveal what bank services are used by youth and how often. 4. To survey the criteria of evaluation in bank reliability among the clients (aged 18 – 26) and employees as well as department managers. 5. The results obtained after the analysis of clients should be compared with those of older clients (aged 27 years and more) of “Swedbank”. 6. To reveal how “reliable bank” is understood between bank employees and department managers. 7. To compare the attitudes of young clients (aged 18 – 26) towards bank reliability in Lithuania with those of “Swedbank” employees and managers. To give offers how to pursue for more definite and mutual understanding. The hypotheses of the research: 1. Younger clients (aged 18 – 26) trust “Swedbank” more than older clients (aged 41 years and more) of the bank. 2. Younger clients (aged 18 – 26) claim that most important factor is bank orientation to the client while “Swedbank” specialists and department managers prefer financial reliability criteria. 3. The criteria of evaluation in bank reliability depend on clients’ age, sex, income, position and experience using bank services. 4. According the opinion of bank employees and managers, a reliable bank is financially strong, socially responsible and that having long practice. 5. The managers of bank departments tend to take bank reliability as particularly important condition of bank existence in comparison with bank employees – specialists. The methods of the work: The analysis of both theoretical material and research about bank reliability Questionnaire of younger clients aged 18 – 26 (100 respondents) and older clients (100 respondents) – quantitative research Interview of bank employees (7 specialists and 8 department managers) – qualitative research Main conclusions: 1. Younger clients trust “Swedbank” more than older ones. 2. Respondents of low, middle and high financial literacy consider factor of “bank orientation to the client” as most important. 3. There is almost no difference in conception of reliable bank according to opinion of “Swedbank” managers and employees. Both groups understand that bank reliability is comprehensive, complex and involving all bank practice fields. 4. Bank managers and employees evaluate the factors of bank reliability identically but the clients aged 18 – 26 perceive the main factors differently.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Bankų patikimumas: jaunimo ir banko darbuotojų nuostatos (“Swedbank” atvejis)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Reliability of banks: attitudes of youth and bank employees (case of “Swedbank)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Energetikos sektoriaus viešųjų paslaugų verslo vadybos ypatumų vertinimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Energetika- vienas iš svarbiausių šalies ūkio sektorių, nuo kurios priklauso net tik gamyba bet ir infrastruktūros funkcionavimas. Energetika pasižymi dinamiškumu, kur nuolat vyksta pokyčiai, orientuoti į strategijas, valdymo bei reguliavimo instrumentus, į bendrą rinką ir vartojimą. Energetinių išteklių užduotis- užtikrinti visuomenės socialine ir ekonomine gerovę. Energetinės paslaugos yra bendro ekonominio intereso paslaugos, todėl turi būti prieinamos kiekvienam verslo vienetui bei vartotojui už priimtina kainą. Efektyvus šių paslaugų tiekimas, gamyba, skirstymas paremtas valstybės valdymu, reguliavimu bei kontrole. Šiame darbe buvo analizuojama mokslinė literatūra, atskleista viešųjų paslaugų samprata, pateikti valstybės valdymo sistemos ypatumai energetikoje, analizuojami Lietuvos energetikos politikos formavimo ypatumai, buvo skiriamas ypatingas dėmesys įmonių, teikiančių energetines paslaugas, verslo vadybos apžvalgai. Nagrinėjamos temos problema buvo tame, jog abejojama dėl įmonių, teikiančių energetines paslaugas, ir kurių veikla griežtai reguliuojama, intereso ir užtikrintumo kokybiškų paslaugų teikime. Darbe užsibrėžtas tikslas įvertinti infrastruktūrines energetikos paslaugas teikiančių įmonių, vadybos sistemų formavimo ir funkcionavimo ypatumus, pateikti išvadas ir pasiūlymus. Buvo iškelti keturi uždaviniai: • Atskleisti viešųjų infrastruktūrinių paslaugų esmę ir jų valdymo ypatumus. • Apžvelgti energetikos įmonių valdymo sistemų raidos svarbiausius bruožus ir jų ypatumus. • Išnagrinėti Europos Sąjungos reguliacinių reformų vadybinius ypatumus bei jų įgyvendinimo energetikos sektoriuje specifiką Lietuvoje. • Atlikti pagal sudarytą metodiką energetikos įmonių veiklos ir valdymo ypatumų tyrimą, remiantis ekspertų bei vartotojų apklausomis. • Apibendrinus energetikos sektoriaus teisinio reguliavimo ypatumus ir įmonių vadybinės veiklos praktikos duomenis, pateikti išvadas bei pasiūlymus. Magistrinio darbo objektas: Lietuvos įmonių, teikiančių energetines infrastruktūrines paslaugas, vadybos formavimo ir funkcionavimo procesai. Taikyti tyrimo metodai, mokslinės literatūros, informacinių šaltinių, įstatymų bei teisės aktų ir kitų dokumentų analizės. Atliktos vartotojų bei ekspertų vertintojų apklausos. Gauti tyrimo rezultatai parodė ir leido padaryti tokias pagrindines išvadas, kad energetikos sektoriaus įmonių valdymas bei valstybės vykdomos politikos formavimas, taip pat Lietuvos energetikos strateginiai tikslai, nepilnai atitinka vartotojų interesus.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Energy is one of the most important sectors of a country’s economy that determines not only production but also the functioning of infrastructure. The sector of energy is of a dynamic nature marked by constant changes oriented towards strategies, instruments of management and regulation, a common market and consumption. The task for energy resources is to ensure the social and economic welfare of the society. Energy services are services of a common economic interest; therefore, they should be available to every business entity and consumer for an affordable price. Effective provision, production, distribution of these services is based on state governance, regulation and control. In this paper, scientific literature was analysed, the conception of public services was revealed, the specific features of the state governance system in the energy sector were presented, the specific features of the development of the Lithuanian energy policy were analysed, exceptional attention was paid to the review of the management of companies providing energy services. The problem of the topic under investigation lies in the fact that there are doubts whether companies providing energy services, the activity of which is under strict regulation, are interested in ensuring the provision of high-quality services. The aim of the paper was to evaluate the specific features of the development and functioning of the management systems of companies providing energy infrastructure services. The following four tasks were set: • Reveal the essence of public infrastructure services and the specific features of their governance. • Review the main features of the development of the governance of energy companies and their specific features. • Analyse the specific features of the European Union regulatory reforms and the aspects of their implementation in the energy sector in Lithuania. • Carry out, according to a designed methodology, a research into the specific features of the activity and governance of energy companies on the basis of expert and consumer questionnaires. • After generalizing the specific features of the legal regulation of the energy sector as well as the data about the practice of the companies’ managerial activities, to provide conclusions and suggestions. The object of the present MA paper is the specific features of the development and functioning of the management of Lithuanian companies providing energy infrastructure services. The methods applied: analysis of scientific literature, information resources, laws and legal acts as well as other documents. Consumer and expert evaluation questionnaires were carried out. The results of the research showed that the opinions of the respondents about the overall situation of the energy sector differed, consumers were more sceptical than experts in evaluating the situation. Therefore, the representatives of the government were suggested to more often conduct consultations and communicate with the public before making decisions.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Energetikos sektoriaus viešųjų paslaugų verslo vadybos ypatumų vertinimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Evaluation of the specific features of public services business management in the energy sector

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
LEU - Lietuvos edukologijos universitetas / Lithuanian University of Educational Sciences

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Pirmininkavimas Europos Sąjungai ir Baltijos jūros valstybių regioninis bendradarbiavimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Pirmininkavimas Europos Sąjungos (ES) Tarybai yra vienas iš būdų įgyvendinti bendrą ES politiką, bet valstybės narės siekia pasinaudoti šia pareigybe sprendžiant savo šaliai ar regionui aktualius klausimus. Besiplėtojantys ekonominiai, politiniai ir kultūriniai ryšiai Baltijos jūros regione gali atskleisti bendrus kaimyninių valstybių prioritetus formuojant ES Tarybos darbotvarkę. Šiame tyrime Baltijos jūros regionu laikomos Danija, Švedija, Suomija ir Lietuva. Šiaurės valstybės (Suomija, Švedija, Danija) ir Lietuva turi gana skirtingus socialinio ir ekonominio vystymosi modelius, todėl tai gali reikšti, jog jų regioniniai ryšiai gali būti ne tokie stiprūs kaip ryšiai su kitomis ES valstybėmis. Tai gali turėti įtakos valstybių laikysenai pirmininkaujant ES Tarybai. Šiame tyrime siekiama patvirtinti arba paneigti hipotezę, kad Baltijos jūros regiono valstybės pirmininkaudamos ES Tarybai sureikšmina vienus ir tuos pačius regionui svarbius klausimus. Tiriami Baltijos regiono valstybių paskutiniai pirmininkavimai (Suomijos 2006 m., Švedijos 2009 m., Danija pirmininkauja šiuo metu, 2012 m., o Lietuva pirmininkaus 2013 m. antrojoje pusėje). Pasirinktos energetikos, aplinkosaugos ir susisiekimo, sritys, kaip pagrindinės probleminės sferos skatinančios regioninį bendradarbiavimą. Remiantis šiomis politikos sritimis siekiama išsiaiškinti pirmininkavimo prioritetų ir regionalizmo ryšį bei išanalizuoti valstybių keliamų prioritetų bendrumus ir skirtumus.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The Presidency of the Council of the EU can be conceived as the one of tools implementing common policy of the EU. Member states try to profit this position meeting the issues relevant for their own country or region. Evolving economic, political and cultural relations in the Baltic Sea region may reveal a number of priorities of neighboring countries in shaping the agenda of the Council of the EU. In this research the Baltic Sea region means Denmark, Sweden, Finland and Lithuania. Nordic countries (Finland, Sweden, Denmark) and Lithuania have quite different social and economic development models, and this may cause that their regional ties may not be as strong as the relationship with other EU countries. This can affect the attitude of the country in presidency of the EU. This investigation aims to confirm or refute the hypothesis that the Baltic Sea region states chairing the EU Council at the central room put the same and one of the most important regional issues. It is analyzing the most recent presidencies of the Baltic Sea region states (Finland in 2006, Sweden in 2009, Denmark is chairing currently, 2012, and Lithuania will hold presidency in the second half of 2013). Particular policy areas are chosen, precisely energy, environment and transport, as the main problems leading to regional cooperation. Based on these policies the aim is to find the link between the presidency priorities and regionalism and to describe the commonalities and differences of it.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.other[].value
Politikos mokslai / Political sciences (S002)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Pirmininkavimas Europos Sąjungai ir Baltijos jūros valstybių regioninis bendradarbiavimas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Presidency of the Council of the European Union (EU) and regional cooperation of Baltic Sea states

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Apskaitoje nebeužtenka taikyti dvejybinį įraSą, registruoti visas ūkines operacijas ir ūkinius įvykius įsigijimo savikaina, bet reikia ir pasitelkti kitokius būdus , kad teisingai būtų pateikta įmonės finansinė būklė, veiklos rezultatai, pinigų srautai. Reikia pažymėti tikrosios vertės būdą, kuris paskutinį dešimtmetį tapo ypač populiarus pasaulyje, siekiant suvienodinti Tarptautinius apskaitos standartus su JAV apskaitos taisyklėmis. Visgi tikroji vertė teisingiausiai atsispindi tik tokioje rinkoje, kuri veikia tobulos konkurencijos sąlygomis, o tai realybėje sunkiai pasiekti na. Todėl pasaulyje diskutuojama, kokia vertė geriausiai atitinka tikrąją vertę: dabartinė vertė, pakeitimo kaina ar realizavimo vertė. Lietuvos teisės aktuose tikrosios vertės sampratos formulavimas perimtas iš TAS. Lietuvoje, kaip ir TAS, tikrosios ir grynosios galimo realizavimo vertės būdai yra atskirti, tačiau kartu nustatytas grynosios galimo pardavimo kainos būdas, kuris iš principo reiškia tą patL tik taikomas kitais atvejais. Viešojo sektoriaus apskaitoje nustatyti kiek kitaip pavadinti, tačiau reiškiantys tą patį įvertinimą būdai, o realizavimo vertė pagal prasmę atitinka tikrąją vertę.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
It is not enough to use double entry in accounting nowadays, to use historical costs registration of all financial operations. In order to present true and fair view of company's assets, liabilities, equity, revenues and expenses, cash flows we need to use more different measurement methods. One of them - fair value method, which became very popular last decades converging IAS with US GA.AP in the world. However, concept of fair value accounting is based on the paradigm of the perfect, ideal markets in equilibrium with a structure of perfect competition, but such theoretical ideal does not exist in reality. There are discussing theoretically which value - present value, current entry value or exit value - reflects best fair value. Conception of fair value in Lithuanian accounting regulation is very similar with IAS. There are separated fair value and net realizable value methods as in IAS, but there is one more method - net selling value method, which means the same as net realizable value, except it is used in other cases. Lithuanian Public Sector Accounting and Financial Reporting Standards regulate fair value very similar as Business Accounting Standards, but also have measurement method called "realizable value", which means the same like fair value.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.ispartof[].value
Science and studies of accounting and finance: problems and perspectives, 2010, vol. 7, no. 1, p. 163-168

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.issue[].value
Apskaitos ir finansų mokslas ir studijos: problemos ir perspektyvos / Science and Studies of Accounting and Finance: Problems and Perspectives 2010, vol. 7, no. 1

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.journal[].value
Apskaitos ir finansų mokslas ir studijos: problemos ir perspektyvos / Science and Studies of Accounting and Finance: Problems and Perspectives

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.relation.volume[].value
Apskaitos ir finansų mokslas ir studijos: problemos ir perspektyvos / Science and Studies of Accounting and Finance: Problems and Perspectives 2010, vol. 7

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Muziejai apibūdinami kaip organizacijos dirbančios visuomenei ir jos tobulėjimui. Tačiau dideliu lankytojų populiarumu Lietuvos muziejai negali pasigirti, o jų sukauptos vertingos kolekcijos taip ir nepasiekia lankytojų. Taigi šiame darbe pagrindinė analizuojama problema – kaip pasitelkiant integruotą marketingo komunikaciją pritraukti lankytojus į muziejų. Darbo tikslas – sukurti integruotos marketingo komunikacijos planą muziejui, kuris leistų tikslingai ir efektyviai išnaudoti turimus ribotus finansinius išteklius. Teorinė dalis analizuoja galimybes kaip išnaudoti marketingo priemones pritaikant nekomercinei muziejaus aplinkai. Analitinėje dalyje analizuojami muziejų interviu apklausos duomenys aiškinantis kaip muziejai suvokia savo esamą padėtį, bei atliktos lankytojų anketinės apklausos apie muziejus rezultatai. Projektinėje darbo dalyje pagal atliktų tyrimų rezultatus suformuluojamas integruotas marketingo komunikacijos planas Lietuvos Sporto muziejui.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Museums are described as working for society benefit and it’s development, education. However Lithuanian museums cannot state high level of attending audience, and all the valuable collections stay without being noticed by the people. So the main problem analyzed in this paper is – how using integrated marketing communication to attract more audience to museums. The main goal is to create an integrated marketing communication plan for a museum, that will allow efficiently exhaust very limited financial sources. In the first part theory background is analyzed related to the integrity of marketing and museum as a non profit organisation. Second part is dedicated to analyse the present situation of museums in museums perspective (by making interview) and visitors’ perspective (by questionnaire). In the third part is created an Integrated Marketing Communication plan for Lithuanian sport museum that will help to the museum reach the public

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
ES migracijos politika: poreikiai, raida ir vertinimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Tarptautinė migracija yra nuolatinė pasaulio istorijos būsena, o ne nukrypimas nuo normos. Tačiau tarptautinė migracija niekada nebuvo tokia prasismelkusi visur arba tokia socio-ekonomiškai ir politiškai reikšminga kaip dabar. XX a. pabaigoje žymiai išaugę migracijos srautai ir jų įtaka daugeliui Europos Sąjungos šalių narių suformavo poreikį kurti bendrą Europos Sąjungos migracijos politiką. Paradoksalu, tačiau pagrindine tikslo siekimo kliūtimi tampa pati nacionalinė valstybė, sukurdama kliūtis neoliberalaus institucionalizmo optimizmui. Įtampa tarp ES (ir jos bendrą tikslą ginančių institucijų) ir valstybės, ginančios nacionalinius interesus, gali būti įvardijama kaip šio darbo problema. Darbo objektas formuojama ES migracijos politika, kuriai atsirasti egzistuoja visos juridinės ir politinės prielaidos. Išsikeltas darbo tikslas - susisteminant ir pritaikant teorinį modelį ES migracijos politikos analizei, atskleisti politikos formavimo ypatumus atsižvelgiant į interesų konfliktus, kylančius tarp Sąjungos ir valstybių narių bei identifikuoti kitus veiksnius, darančius įtaką ES migracijos politikos kūrimui ir įgyvendinimui. Tikslui pasiekti suformuoti uždaviniai: (1) Išanalizuoti tarptautinės migracijos ir migracijos politikos teorinę sampratą; (2) Apibūdinti migracijos politikos analizės teorines prieigas ES migracijos politikos atvejo analizei; (3) Nustatyti kuriamos bendros ES migracijos politikos poreikių ir raidos sąsajas; (4) Atskleisti interesų konfliktus tarp ES ir valstybių narių, susijusius su migracijos politikos kūrimu ir įgyvendinimu; (5) Nustatyti ES migracijos politikos prioritetus, tikslus, esamą situaciją ir galimus ateities scenarijus. Darbas yra naudotas teorinės literatūros analizės metodas, kuris padėjo išsiaiškinti migracijos ir migracijos politikos teorinius aspektus ir sudaryti teorinį modelį ES migracijos politikos aiškinimui. Atlikta dokumentų ir (darbe remtasi pagrindinėmis ES, kitų tarptautinių organizacijų strategijomis, rekomendacijomis, ataskaitomis ir kitais dokumentais) ir statistinių duomenų analizė. Darbo analizė rodo, kad ES migracijos politikos raidą lemia nuolatiniai globalios migracijos keliami iššūkiai ir iškylantys specifiniai (dažniausiai neprognozuoti) veiksniai. Kadangi Europos kompetencijos migracijos politikos formavimo srityje yra palyginti jaunos, o migracijos politika yra glaudžiai susijusi su nacionaliniu suverenitetu ir su gerai veikiančiais migracijos politikos nacionaliniais modeliais, bendros politikos formavimas tampa sunkiai pasiekiamu tikslu.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
International migration is a permanent state of world history, but no deviation from the norm. However, international migration has never been so ubiquitous or socio-economically and politically significant as it is now. At the end of Twentieth century a significant increase of migration flows and their impact on a number of European Union member states formed the need for a common European Union migration policy. Paradoxically, the main obstacle of achieving the objective is a national state itself, creating a barrier to the neo-liberal insitutionalistic optimism. Tensions between the EU and the State in protecting the national interest can be identified as a problem of this work. Object of the thesis is EU migration policy, which occur there all the legal and political assumptions. The aim is to describe the EU's migration policy development, policy formation and to reveal characteristics of the conflicts of interest arising between the Union and its Member States and identify other factors that affect the EU's migration policy development and implementation taking into account the following goals: (1) analyze international migration and migration policy in a theoretical concept, (2) describe the theoretical analysis of migration policy approaches of the EU migration policy in case analysis, (3) develop a common EU migration policy needs and the development of interfaces, (4) reveal conflicts of interest between the EU and its Member States in relation to migration policy development and implementation; (5) set up the EU migration policy priorities, goals, current situation and possible future scenarios. This paper is theoretical study taking into consideration the method of the analysis of theoretical literature. Document analysis also were carried out to find out the of policy formation. Data of the research shows that EU migration policy is driven by firm migration challenges and specific (usually unpredictable) factors. As the EU powers in the field of migration policy-making is relatively young, and migration policy are closely linked with national sovereignty and with existing well established national models – a common policy-making becomes a difficult objective.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.other[].value
Politikos mokslai / Political sciences (S002)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
ES migracijos politika: poreikiai, raida ir vertinimai

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
EU migration policy: needs, development and evaluations

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.name
Teminio parko komunikacijos interaktyvumas kaip visuomenės edukavimo instrumentas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
Darbe nagrinėjamos interaktyvios komunikacijos taikymo galimybės teminio parko rengiamose edukacinėse programose. Siekiant įvertinti, kokios yra interaktyvios komunikacijos taikymo galimybės, atliktas kokybinis tyrimas, remiantis teminio parko vykdyto projekto atveju – veiklos rezultatų analize.  Darbe apžvelgiama kultūros ir edukacijos institucijų, tarp jų ir teminių parkų, komunikacijos specifiką. Pristatomas kintantis santykis tarp teminio parko ir jo paslaugų vartotojo. Analizuojamos naujų komunikacijos priemonių teikiamos galimybės užtikrinančios atviresnį, kūrybiškesnį ir interaktyvesnį santykį su tikslinėmis auditorijomis.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.description.abstract[].value
The topic and purpose of this study is to estimate the applicability of Theme park communication interactivity in the public education of society. The study examines cultural and educational institutions, such as Theme parks and concentrates on their particular form of communication. The study presents qualitative research that was conducted by using a case analysis in order to estimate the applicability of Theme park communication interactivity in the public education  of society. The research was done by analyzing performance analysis of the project. The changing relationship between the theme park and its visitor is presented. Upcoming possibilities and new means of communication activities are analyzed in order to show their applicability to ensure a more open, creative and interactive relationship with the target audience.

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.subject.other[].value
Politikos mokslai / Political sciences (S002)

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title[].value
Teminio parko komunikacijos interaktyvumas kaip visuomenės edukavimo instrumentas

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.dc.title.alternative[].value
Theme park communication interactivity in the public education of society

# _embedded.searchResult._embedded.objects[]._embedded.indexableObject.metadata.localcerif.description.provenance[].value
VDU - Vytauto Didžiojo Universitetas / Vytautas Magnus University